67 



I förra fallet verkar centrifugalkraften såsom ett kon- 

 tinuerligt tryck utåt. Betecknas molekylens vägbara massa 



med m, så är detta tryck följaktligen =: -^-• 



I det sednare fallet alstrar rörelsen en kraft, för hvil- 

 ken samma uttryck erhålles. Betecknas nemligen med r den 

 tid, som molekylen behöfver för att med den konstanta ha- 



stigheten w tillryggalägga diametern, så r = — Om nu 



molekylen träffar vibrationsrummets yta n gånger på tids- 

 enheten och den tid, molekylen dröjer i vändpunkterna, 

 antages =0, har man 



1 II 



T Ir 

 Hvar gång, molekylen träffar ytan, förändras dess rö- 

 relseqvantitet med beloppet 2mu. Detta belopp kan anses 

 meddeladt åt nämnda yta, hvilken följaktligen på tidsenhe- 

 ten mottager rörelseqvantiteten 



mv? 



n-2mn = 



r 



Men denna rörelseqvantitet representerar den utåt riktade 

 kraft, som uppstår i följd af molekylens rörelse. 



De begge nu behandlade rörelseformerna äro att anses 

 såsom typiska gränsformer, till hvilka grundformen för mo- 

 lekylens rörelse sannolikt i allmänhet mera eller mindre när- 

 mar sig, isynnerhet vid lägre temperaturer, vid hvilka rö- 

 relsen torde försiggå med större regelbundenhet än vid högre. 

 Då vi i bägge fallen fått samma uttryck för den kraft, som 

 alstras af molekylarrörelsen, bör detta uttryck följaktligen 

 gälla, åtminstone approximativt, äfven i andra fall. Vi an- 

 taga derföre såsom allmänt uttryck för nämnda kraft 



(2) /='^'-') 



1) Samma uttryck för den af molekylarrörelsen förorsakade kraf- 

 ten erhålles under vissa förutsättningar äfven, om hvarje molekyls väg- 

 bara massa tankes fördelad på flera punkter: så t. ex. om dessa punk- 



