73 



men nt och u beteckna då massan och hastigheten hos 

 hvarje särskild atom. 



I öfverensstämmelse härmed hade man att föreställa 

 sig värmerörelsen hos en sammansatt fast kropp, icke så- 

 lunda, att hvarje molekyl skulle vibrera såsom ett helt för 

 sig, utan så, att hvarje atom af molekylen särskildt för sig 

 utför vibrationer af ungefär samma beskaffenhet, som då 

 atomen utgör beståndsdelen af en enkel kropp. 



3. Värmetrycket. 

 Man kan på olika sätt bevisa, att om den af värme- 

 vibrationerna hos hvarje enatomig molekyl af en fast kropp 

 alstrade kraft, hvilken vi betecknat med /, verkar likformigt 

 åt alla håll, såsom vi antagit, det tryck, hvarje molekyl i 

 följd häraf utöfvar i en bestämd riktning, utgör en fjerdedel 

 af nämnda kraft. Betraktas det rum inom en kropp, som 

 belöper sig på hvar och en af dess molekyler, såsom en 

 kub, hvars kant är /, och tänker man sig molekylerna re- 

 gelbundet ordnade i plana parallela lager, så är antalet mo- 

 lekyler, som finnes på ytenheten af hvarje sådant lager, — • 



Då nu hvarje molekyl af ett dylikt lager vinkelrätt mot 

 lagrets begränsningsytor åt hvardera sidan utöfvar trycket 



^, så är följaktligen det tryck, som i följd af värmerörel- 

 sen verkar på ytenheten af lagret, eller värmetrycket på 

 ytenheten inom kroppen 



Insattes här värdet på / ifrån eqv. (2), så fås 



(«) p='Sjy 



Samma uttryck för F erhåller man äfven på föl- 

 jande sätt. 



Under ofvan gjorda förutsättning, att molekylerna äro 

 kubiskt ordnade i plana lager, antaga vi till först, att de 



