109 



observerar inträdeslidcn för tidigt och utträdestiden lor sent 

 samt omvändt vid inro kanten af ringen d. v. s. att bredden 

 af ringen synes vara större för kometen. 



Absoluta beloppet för dg är ungefär lika för de olika 

 kanterna af samma afdelning. Afvikelserna kunna mycket 

 väl bero af de fel, hvilka oriktigheterna uti komparations- 

 stjärnornas antagna orter införa uti de ofvan som sanna 

 antagna deklinationsskilnaderna. 



Ivorrektionen dr är ganska liten. Detta visar, att de 

 ur en stor mängd sljärnobservationer härledda och för obser- 

 vationernas beräkning använda värdena på r för de olika 

 kanterna äro mycket nära de verkliga. För den yttre ringen 

 är dock dr öfvervägande negativt, för den inre positivt. Detta 

 kan vara en tillfällighet. Men vi kunna äfven antaga, att de 

 framkomna värdena på dr bero af en olika personlig eqva- 

 tion för stjärnorna under olika tider och vid olika storlek 

 af dem. Göra vi det, så böra vi, för att få skilnaden mellan 

 ringradien för komet- och stjärnobservationer, från dö sub- 

 trahera dr. 



Vi erhålla 



de 



dr = 



Häraf se vi, att dg — dr till absoluta beloppet är i det 

 närmaste lika för de båda kanterna af samma ring inom 

 samma afdelning. Däremot visar sig d^ — dr utprägladt 

 olika för de båda ringarna. Detta kan bero därpå, att vid 

 den yttre ringen äro gjorda en mängd observationer, som 

 ej kunnat fås vid den inre ringen, emedan kometen och 



