Kolvätena i rysk petroleumeter. 



Af 

 Ossian Aschan. 



Sedan det hiifvudsakligen genom Beilsteins och Kur- 

 hatoivs ^) äfvensom Markotvnikoirs och Oglobins ^) under- 

 sökningar bhfvit konstateradt att hufvudkontingenten af de i 

 den kaukasiska naftan ingående kolvätena, de s. k. nafte- 

 nerna, tillhöra en serie med formeln C„ H^u men det oak- 

 tadt äro mättade till sin kemiska natur, med andra ord äro 

 alicykliska kolväten, hafva olika åsikter om dessa kolvätens 

 struktur gjort sig gällande. Beilstein och Knrhatoiv hade 

 tidigast identificerat dem med de s. k. Wredenskdi kolvä- 

 tena, hvilka af sistnämde forskare ^) erhållits genom invär- 

 kan af koncentrerad jodvätesyra och röd fosfor på benzol 

 och dess homologer och därför äfven benämts „hexa- 

 hydrobenzoler"; man antog att den sexlediga benzolkärnan 

 vid deras bildning förblef intakt och att endast sex väte- 

 atomer tilladderades. 



Däremot ansågo Markoumilwiv och Oglohin i sitt för- 

 sta större arbete (1. c.) öfver kaukasisk petroleum, att nafte- 

 nerna bilda en skild klass kolväten, hvilka icke äro identiska 

 med Wredens hexahydrobenzoler. De hade nämligen funnit 

 att naftenkolvätena CgHig och CgHjs vid behandling med 

 öfverskjutande salpetersvafvelsyra bilda endast små kvanti- 



') Ber. deutsch. chem. Ges. 1880, 1818 , 2028. 

 -) jKypHaJib pyccK. 4'"3--xhmiih. Oöm. 1883 [1), 337; 307. Ber. 

 deutsch. chem. Ges. 1883, 1876. 

 3) Ann. d. Chem. 187, 166. 



