141 



teter trinitroxylol och trinitrotrimetylbenzol, hvilka nitro- 

 föreningar hade bort bildas i större mängd, ifall nämda 

 kolväten vore identiska med hexahydroxylol och hexahydrotri- 

 metylbenzol, hvilka enligt Wreden och Baeyer^) gifva nämda 

 nitroprödukter på angifvet sätt. 



Något senare har Markonmikow likväl frångått denna 

 uppfattning och öfvergått till Beilsteins och Kurhatoivs ti- 

 digare uttalade åsikt. Tillsammans med Spady konstaterade 

 nämhgen den förstnämde -), att kolvätet oktonaften CgHie 

 vid upphettning med svafvel till 220 ä 230 ° gifver upphof 

 åt xylol, som härvid bildas i relativt större mängd. Lika- 

 ledes kan oktonaften genom oxydation medelst rökande 

 svafvelsyra öfvergå i salfonsyror, hvilka härleda sig från 

 m-xylol. Samtidigt visade M. Konowalow'^) att det vid 

 135 — 137 ° kokande petroleumkolvätet nononaften CgHig så- 

 väl i fysikaliska egenskaper som i kemiskt förhållande nära 

 öfverenstämmer med det isomera kolvätet hexahydropseu- 

 dokumol, som erhållits vid hydrering af pseudokumol. 



Man kunde i betraktande häraf vara böjd att anse frå- 

 gan om naftenernas inre byggnad afgjord. Men senare hafva 

 fakta tillkommit, hvilka åter gjort frågan sväfvande. 



I den råa naturprodukten från trakterna af Baku ingå 

 — utom kolvätena samt små kvantiteter askbeståndsdelar, 

 svafvel- och kväfveföreningar — organiska syreföreningar, hvil- 

 kas mängd i vissa fraktioner ingalunda är obetydlig och 

 uppgår till flere procent. Markownikow och Oglohin, som 

 till först (1. c.) uppmärksamgjorde på dessa föreningar i 

 den ryska naturprodukten, ansågo dem delvis vara fenolar- 

 tade föreningar, dels bestå af en homolog serie syror, de 

 s. k. naftensyrorna. Tidigare hade liknande syror af Hell 

 och Meidinger^) påträffats i hannoveransk jordolja och af 

 Krccmer och Böttclier '") i tysk petroleum. Markounikoir 



1) Ann. d. Chem. lo5, 275. 



-) Ber. deutsch. chem. Ges. 1S87, 1850. 



^) JKypH. pyccK. (^113. -xhm. Qoui. 1887 {2), 296. 



*) Ber. deutscb. chem. Ges. 1874^ 1216; 1877, 455. 



') Ibid. 1887, 598. 



