16 Henry Biaiulet. . [XLVIl 



herre för underlättande af sin mission, så skulle också tsa- 

 ren bevilja den till honom sända legaten en af sina hofmän 

 till ledsagare, och då vore, tack vare svenska konungens re- 

 spekt för den östra grannen, pass till Stockholm onödigt.. 

 På återvägen från Ryssland „so7n ju oftast hrulcar ske sjöle- 

 des till Dcmdg", skulle då legaten, åtföljd af den ryske råds- 

 herren, göra en liten krok öfver Stockholm och där framföra 

 sitt ärende. Förutom den stora ekonomi en dylik lösning 

 af den svenska legationsfrågan skulle medgifva, vore äfven 

 en stor tidsvinst att förutse: Commendone ansåg att han 

 tack vare omgångarna med passen skulle behöfva minst tre 

 gånger längre tid för att resa till Stockholm än hvad fallet 

 skulle vara för den till Moskwa afgående legaten '). 



Den rättvisan bör man i alla fall göra Commendone att, 

 om han ock sökte undandraga sig en resa, som i samtidens 

 ögon icke utan skäl ansågs vara både ytterst besvärlig och 

 farlig, så utvecklade han i alla fall den största möjliga 



häktande. Efter tvä års fängelse lyckades Schlitte rymma och slog sig nu 

 pä äfventyr. Egenmäktigt upphöjde han sig till moskowitisk ambassadör, 

 förfärdigade själf alla härtill nödiga kreditiv och inlät sig i vidlyftiga diplo- 

 matiska förbindelser med konungen af Danmark, kejsaren och päfven. Till 

 de tvänuc sistnämnde affärdades en österrikisk adelsman Johann Steinberg, 

 som Schlitte beklädt med titeln „latinsk och tysk kansler", med uppdrag att 

 i tsarens namn föreslä ett förbund mot turken och en kyrkounion; Ivan IV, 

 hette det, var färdig att när som helst bli katolik. Det skickligt anlagda 

 förslaget öfverensstämde alt för|väl med såväl kejsarens som päfvens dröm- 

 mar om union och allmän liga mot Turkarna, att man skulle märka bedrä- 

 geriet och Steinbergs mission framkallade såväl i Prag som i Rom de lifli- 

 gaste förhoppningar. I denna mission bör man söka grunden till påfvens ön- 

 skan att afsända en legat till Moskwa. Kurian handlade härvid i fullkomligt 

 god tro, och Commendone var fullt öfvertygad om Iwans önskan att åstad- 

 komma en union emellan kyrkorna. Om Schlittes mystifikation se 



Fiedler, Joseph. m-n Versuch der Yereinigung der russischen mit 

 der rcmischen liirche im XYI Jahrh. i Sitzungsberichte der Ak. der Wis- 

 sensch. Wien. I. XL, 1862, samt 



Pierling P., S. T., La Bnssie et le Saint Siege. Paris 1896. T. I. Hand- 

 lingarna åter finnas till största del i Statsarkivet i Königsberg (Ordensbrief- 

 arkiv t. XIII; VI. Schrank 28, Fach. N:o 1), i arkiven i Köpenhamn och Lii- 

 beck samt delvis, i afskrifter, i Vatikanarkivet. (Arch. del Cast. S:t Au- 

 gelo, Arm. V, Gaps. IV). 



1) Commendone till Borromco, Antwerpen den 10 Maj 1561. Vat. Bibi.; 

 Barber. lat. 5798, fol. 59. 



