28 . Henry Biaudet. [XLVII 



Resans första mål var sålunda förfeladt. Att Erik XIV 

 skulle visa sig liöfligare än Fredrik II var knappast att för- 

 vänta, men Commendone beslöt att i alla fall fullfölja sitt 

 uppdrag. Danska konungens hållning hade emellertid för- 

 satt honom i en ganska brydsam belägenhet. Befolkningen 

 i Ltibeck, som redan förut visat sig afvogt stämd emot ho- 

 nom, gaf nu uttryck åt sin motvilja mot påfvens sändebud 

 på ett så tydligt sätt, att denne såg sig tvungen att hålla 

 sig inomhus. Helst hade han naturligtvis lämnat den ogäst- 

 vänliga staden, men det var nödvändigt att invänta Eriks 

 svar och pass för att kunna fortsätta resan. Äfven i ett 

 annat af seende hade Fredriks oginhet stält hinder för lega- 

 ten. Vi veta hvilken afsky Commendone hyste för sjöresor; 

 sommaren 1561 råkade dessutom vara ovanligt stormig, och 

 med fasa förutsåg legaten att Fredrik, som vägrat honom 

 tillträde till Danmark, ej heller skulle bevilja honom rättig- 

 heten att resa genom landet, i den händelse Erik skulle be- 

 vilja honom audiens, och att resan till Sverige därför komme 

 att ske sjöledes från Ltibeck till Kalmar. För att undvika 

 denna svåra pröfning beslöts nu att Graspar Schöneck skulle 

 hos Fredrik II anhålla om fri genomresa för sig och Com- 

 mendone; i afvaktan på konungens svar och på den till Sve- 

 rige afsända kurirens återkomst stannade nu de bägge diplo- 

 materna i Ltibeck. 



De meddelanden Commendone under denna vistelse i Lti- 

 beck insände till Rom äro af största intresse för det nordiska 

 sjuårskrigets förhistorie. Den misstro, som under 1550-talets 

 senare hälft uppstått mellan Danmark och Sverige, hade som 

 bekant med Kristian III:s död och konkurrensen i Livland 

 tillspetsat sig till det yttersta, och den 21 oktober 1559 skref 

 Fredrik II till sin förtrogne vän och svåger August af Sach- 



alias supradictae Eomani Caesareae Maiestatis amici carique doiiiini nostri 

 avunculi ad omnia amica officia gråta et desiderata semper parati sunius, et 

 vobis etiam ad gratiain omnem praestandam bene admodum affecti sumus. 

 Datae in arce nostra Coldingen, xxii luensis iulii mdxli. 



Friderich. 

 A tergo — Strenuo, lionorando nostro siugulariter caro Gaspari Schenic Eom 

 Catholicae Maiestatis oratori. 



