Nye Fund af Nordboruiner i Østerbygden. 83 



Paa det Kort, der findes i Grønlands Hist. Mindesmrk. vol. 3 (PI. 11), 

 er denne Del af Bredefjord, hvor Ruinerne er afsatte, tegnet paa en 

 saadan Maade, at det er umuligt at identificere Stederne ved Hjælp 

 af det nyere Kort (,, Sydgrønland fra Kagsimiut til Julianehaab'*) i 

 Meddel, om Grønl. vol. 16, der var vort Arbejdskort. Da jeg imid- 

 lertid paa hele vor Rejse har set efter Lokaliteter, der kunde se ud 

 til at indeholde Nordboruiner, selv om vore Arbejdsforhold umuhg- 

 gjorde Landing og dertil hørende Undersøgelse, har jeg dog lagt 

 Mærke til, at der flere Steder i disse Egne var typiske Nordbolokali- 

 teter, hvor eventuelle senere Expeditioner maaske burde søge; saa- 

 ledes husker jeg det midterste Parti af Øen Kangek (paa Kortet i 

 Meddel, om Gr. vol. 16 fejlagtig kaldt Kekertarsuak), den dybe Bugt 

 og Landtangen paa Sydenden af Nulugssuak, og endehg Nordenden 

 af Øen Nuk (se Kortet Fig. 1). De to Ender af Kangek dannes 

 hver af et ret højt Fjæld; men hele Midten af Øen dannes af en 

 stor flad Græsslette, som det ligefrem er utænkeligt, at Nordboerne 

 ikke skulde have benyttet. I Bugten paa Nulugssuak saas fra Vandet 

 nogle ranunkelbevoksede Højder, som vore Grønlændere sagde var 

 Grønlænderruiner; saa vidt man kunde se fra Søen, var der et Vand- 

 løb. Men da Forholdene i det hele var stærkt ,, nordboagtige", anser 

 jeg det for aldeles givet, at der virkelig findes Nordboruiner her; 

 skulde dette Sted ikke være det, der i Grønl. Hist. Mindesmrk. kaldes 

 Nulok? Sammenlignet med Forholdene andre Steder har der næppe 

 ligget nogen Gaard paa Kangek (der er f. Eks., saa vidt man kan 

 se fra Søen, ikke Vand); men denne har sikkert været Græsning 

 for en af de nærmeste Gaarde, f. Eks. den paa Isua eller Nulugs- 

 suak. — Saa meget er i hvert Fald sikkert, at af de 4 nævnte Ruin- 

 grupper svarer ingen til de af os undersøgte, 



Ved at rejse i Nordboegnene paatvinger sig den Tanke, som jeg 

 iøvrigt oprindehg skylder Pastor Jespersen i Julianehaab, at alle 

 brugbare Egne er taget i Brug af Nordboerne; paa det Tidspunkt, 

 da de blev udryddede, var de utvivlsomt naaet saa vidt i Tal, at 

 der ikke var Mulighed for, at Jorden kunde ernære flere Mennesker; 

 derfor føler jeg det ogsaa som min Overbevisning, at Eftersøgning 

 vil kunne give gode Resultater paa alle de endnu ikke undersøgte 

 flade, blot nogenlunde græsbevoksede Lokaliteter. De næsten 120 Ruin- 

 grupper, der er beskrevet foreløbig fra Østerbygden, er jo ogsaa et 

 forbavsende stort Tal, naar man tænker paa, at de væsentlig hid- 

 rører fra kun 2 Somres Undersøgelser. 



I nedenstaaende Beskrivelser har jeg givet Ruingrupperne Numre, 

 idet jeg har fortsat D. Bruuns og Clemmensens Nummerrække. 



Ruingruppe Nr. 122. 



Inderst i den lille Fjord, der skærer sig ind midt i Sydsiden af 

 Kidtluakitssok, ligger tilhøjre en lille Nordbogaard bestaaende af 



