VEGA-EXPEDITIONENS VETENSKAPLIGA ARBETEN. 19 
Baffinsbay vid Grönlands vestkust sammanfaller dess öfre gräns 
med ebbgränsen och den går härifrån nedåt i all sin rikedom till 
2 å 5 famnars djup: Djupate ned aftar den i individmängd, 
men vinner ofta i yppighet. Inom öfriga delar af Ishafvet 
håller den sig enligt regeln till djupare delar af den sublito- 
rala regionen, på omkring 3—10 famnars djup. Vid Norska 
kusten, der bottnen är af lösare bygnad, består af sand, grus 
och mindre stenar inom sublitoralbältets öfre del, antager 
Laminarié-formationen ett från det typiska mycket afvikande 
utseende. De vanliga Laminaria- och Alaria-arterna träda till- 
baka, förekomma i nändré individantal och äro mindre frodiga. 
I stället blir en annan Laminarie, Phyllaria dermatodea, Val 
och bildar i förening med Chorda filwin, Chordaria flagelliformis, 
Dictyosiphon Iippuwroides, Monostroma fuscuwum, Spongomorpha arcta 
och Diploderma amplissimum m. 1. vegetationens hufvudmassa. 
Coralliné-formationen är artfattig och af olika sammansätt- 
ning i olika delar af Ishafvet. Vid Norges nordkust är Li- 
thothammion soriferum den förherskande arten. Fästade på 
den i ringa mängd har jag funnit Chantransia efflorescens, 
Delesseria sinuosa, Rhodoph vilis dichotoma, Kallymenia septemtrio- 
nalis, Antithamnion Pylaisei och boreale, Derbesia marina jämte 
några få andra. Vid Spetsbergens kuster och Novaja Seml- 
jas vestkust utgör Lithothamnion glaciale hufvudarten. Jämte 
den växa i större mängd Ptilota pectinata och mindre ym- 
nigt Delesseria sinuosa, Rhodoplyllis dichotoma, Euthora cristata 
och Anthithamnion boreale.! En likartad bygnad torde denna 
formation hafva i Baffinsbay vid Grönlands vestkust. Den i 
vestra delen af Kariska hafvet funna, af Lithophyllum arcticum 
karakteriserade Coralliné-formationen utmärkte sig genom en 
ovanlig rikedom på Futhora cristata. En och annan Laminaria 
och Avntithammion boreale i ringa mängd förekom derjämte.”? 
På den sublitorala regionens djupaste del, nära dess nedre 
gräns har jag vid Norges ishafskust funnit en vegetations- 
afdelning, hvilken synes mig kunna uppfattas såsom en qvar- 
lefva från den tid, då ett isfyldt haf omslöt äfven Norges kust. 
Den sammansättes nämligen nästan uteslutande af arter, hvilka 
hafva en vidsträckt utbredning inom det nutida Ishafvet och 
antagligen, hvarom mera framdeles, hafva sitt utvecklings- 
centrum i den höga norden. Vid Gjesver och Maasö i Fin- 
marken iakttog jag den flerestädes. Den höll sig på ett djup 
1 Jfr Kjellman, Algenv. Murm. Meer., sid. 66. 
2 Jfr Kjellman, Kariska hafvets Algyv., sid. 10—11. 
