24 KJELLMAN, NOBRA ISHAFVETS ALGFLORA. 
en bredd af 20—25 ctmr. Af Halosaccion ramentacewm har jag 
vid Spetsbergens nordkust sett exemplar öfver en fjerdedels 
meter långa. Diploderma amplissimwm är vid Norges nordkust 
stundom nära en meter lång med betydlig bredd ; en half meter 
långa, yfviga exemplar af Dichloria wiridis äro vid Spetsber- 
gens kust ej sällsynta. Monostroma fuscum har vid Norges nord- 
kust, Monostroma Blyttii vid Grönlands vestkust ej sällan om- 
kring en half qvadratmeters yta. Cheaetomorpha melagonium får 
i Amerikanska Ishafvet stundom en längd af 5 fot o. s. Vv. 
Då härtill kommer, att de arter, som hufvudsakligen bestämma 
vegetationens skaplynne, Laminarieerna, i Ishafvet nå en sådan 
storlek och frodighet, att de äro att räkna bland verldshafvets 
största och yppigaste algformer, kommer Ishafvets algvegeta- 
tion att få en prägel af ovanlig storhet, yppighet och lifskraft. 
Individfattigdom, enformighet och yppighet äro, såsom jag 
sålunda sökt visa, de mest framträdande dragen i Ishafsvege- 
tationens allmänna skaplynne. 
Antagliga orsaker till egendomligheterna i Ishafs- 
vegetationens allmänna skaplynne. 
Af den föregående framställningen visar sig, att algvege- 
tationen till sitt allmänna skaplynne är olika i olika delar af 
Ishafvet och att Ishafsvegetationen i sin helhet visar åtskil- 
liga anmärkningsvärda egendomligheter i fysionomi jämförd 
med vegetationen i andra delar af verldshafvet. Att dessa i 
väsentlig grad om också ej uteslutande betingas af vissa för 
Ishafvet egendomliga sins emellan. samverkande fysiska för- 
hållanden anser jag alldeles otvifvelaktigt, om det också för 
närvarande med den ringa kännedom man äger i hafsalgernas 
biologi är omöjligt att med bestämdhet säga, hvilka dessa 
äro, 1 hvilken riktning och med hvilken kraft de verka. Det 
har dock synts mig, som skulle orsakerna hufvudsakligen vara 
att söka 1 isförhållandena, kustens skapnad, ebb och flod, bott- 
nens beskaffenhet, hafsvattnets salthalt, hafvets temperatur, 
luftens temperatur och brist på ljus. 
Isförhållandena. Isens inverkan på algvegetationen i Is- 
hafvet är afgjordt ofördelaktig, i det den antingen 1:0) gör 
uppkomsten af alger omöjlig, eller 2:0) gör vegetationsperioden 
för kort för att alger skola kunna nå sin fulla utveckling, eller 
3:0) lössliter i utveckling varande alger, eller 4:0) gör bottnen 
