VEGA-EXPEDITIONENS VETENSKAPLIGA ARBETEN. = 
otillgängliga delen af polarregionen är Grönlands ost- och syd- 
kust, mot hvilken den från nordost och öster kommande mäk- 
tiga polarströmmen hårdt pressar sina väldiga ismassor. I 
öfverensstämmelse och såsom jag tror i kausalt sammanhang 
härmed finna vi algvegetationen på den öfre delen af bottnen 
i Grönlandshafvet, östra Murmanska hafvet, i Kariska och Si- 
biriska hafvet samt Amerikanska Ishafvet ytterst torftig,i syd- 
vestra delen af Baffinsbay och Hvita hafvet rikare, yppigare om 
ock enformig, i Norska polarhafvet yppig, individ- och artrik. 
Kustens skapnad. Det är bekant, att vissa alger uteslu- 
tande hålla sig till eller åtminstone föredraga sådana delar af 
kusten, som äro utsatta för öppna hafvet, och att deremot andra 
nå sin kraftigaste utveckling och förekomma i största ymnighet 
på skyddade delar af kusten. Företrädesvis gäller väl detta 
litorala alger, men äfven bland de sublitorala gifves det pelagi- 
ska och icke pelagiska former. Algvegetationens sammansätt- 
. ning och allmänna skaplynne kan sålunda komma att i viss grad 
betingas af kustens konfiguration. Under föröfrigt lika för- 
hållanden bör en kust bli gynsammare för algväxtligheten, 
ju större och rikare skärgård den äger och i den mån den 
genomskäres af talrika och djupa fjordar. Från denna syn- 
punkt har säkerligen kustens skapnad föga betydelse för 
Ishafvets algvegetation, men väl från en annan, den nämligen 
att vara mer eller mindre egnad att lemna vegetationen skydd 
mot drifisens förödande inverkan. En rik skärgård bildar ett 
stängsel mot drifisen, innanför hvilket alger kunna uppspira 
och fredade fullända sin utveckling, och i trånga, djupa fjor- 
dar har isen svårt att i större mängd intränga. Mig synes 
det antagligt, att den rikedom och frodighet, som präglar alg- 
vegetationen 1 skärgården vid Spetsbergens nordvestra del, 
till icke ringa grad betingas af det skydd öarna lemna mot 
här kringdrifvande, stora djupgående drifisfält och drifisblock. 
Jag vill också anmärka, att jag aldrig på öppen kust funnit 
inom det isfylda TIshafvets område någon nämnvärd litoral 
vegetation, utan endast på skyddade ställen i skärgården t. ex. 
vid Fairhaven på Spetsbergen eller i djupare fjordar t. ex. i 
det inre af Isfjorden vid Gåsöarne på Spetsbergen, i den djupt 
ingående Besimennajabay, den grunda, men af en mängd skär 
och holmar uppfylda Karmakulbay på Novaja Semljas vest- 
kust, den från alla håll skyddade bugten Aktiniaviken, utanför 
hvilken också ligger den näst ögruppen vid Jenisejs myn- 
ning största skärgården i hela hafvet utmed Sibiriens nord- 
kust. Såsom förut angifvits var detta en af de på alger rikaste 
