30 KJELLMAN, NORRA ISHAFVETS ALGFLORA. 
nér och Nordenskiöld, den förra 5—6, den senare omkring 
3 fot. ! Spörer uppger floden vid Novaja Semljas vestkust 
stiga till 2 å 3 fot, vid ostkusten till omkring 1 fot 4 tum.” 
. I sydvestra delen af Baffinsbay skall deremot flodens höjd 
vara mycket betydlig, 30 fot,? om de uppgifter som lemnats 
Dickie verkligen äro tillförlitliga. Är så fallet, borde detta i 
märkbar grad inverka på vegetationens allmänna skaplynne. 
Bottnens beskaffenhet. Om ”bottnens kemiska beskaffenhet i 
någon grad inverkar på algvegetationen eller icke anser jag 
vara en ännu obesvarad och med det undersökningsmaterial 
som föreligger för tillfället obesvarbar fråga. Visst och obe- 
stridligt är det deremot, att algväxtligheten i hafvet, dess ut- 
sträckning, rikedom, omvexling och yppighet stå i väsent- 
ligt sammanhang med och beroende. af bottnens fysiska be- 
skaffenhet. Det gifves som bekant bottensträckor, hvilkas byg- 
nad är sådan, att, förhållandena för öfrigt må vara huru gyn- 
samma som helst, alger dock icke växa och icke kunna växa, 
och åter andra, hvilka äro klädda af en rik och yppig vege- 
tation, oaktadt de fysiska förhållandena i öfrigt äro så oför- 
delaktiga för uppkomsten af en rikare växtlighet de möjligen 
kunna vara. Öfverallt der bottnen är mycket lös, d. v. s. bil- 
das af slam, fin sand och lera, der saknas alger, emedan här 
icke finnas några större fastare föremål, som lemna algerna 
det fäste, de åtminstone under någon del af sin tillvaro be- 
höfva, för att nå sin fulla och normala utveckling. All bot- 
ten deremot, som består af gröfre grus, molluskskal, större 
och mindre stenar och hårda, helst gropiga klipphällar o. s. V., 
saknar under eljest gynsamma omständigheter aldrig alger. 
Äro förhållandena för öfrigt lika, har algvegetationen i hafvet 
större utsträckning, ju mindre till omfånget de af slam, sten 
och lera bildade bottensträckorna äro, individrikare och yppi- 
gare i den mån bottnen är gröfre och fastare, men möjligen 
mera omvexlande, ju mer skiftande den fastare bottnens sam- 
mansättning är. Det synes nämligen åtminstone i Kattegat 
vara fallet, att vissa alger uteslutande eller företrädesvis hålla 
sig till ett visst slags botten. Särskildt framstår s. k. snäck- 
botten såsom rik på egendomliga arter. Jag måste lemna oaf- 
gjordt, om det är till följd af bristen på sådan eller af andra 
anledningar, som en del arter, hvilka mestadels och i största 
1 Dunér, Nordenskiöld, Spetsb. geogr., sid. 11. 
2 Spörer, Nov. Semlä, sid. 57—58. 
3 Dickie, Alg. Cumberl., sid. 236. 
