VEGA-EXPEDITIONENS VETENSKAPLIGA ARBETEN. 33 
mot öster isfritt närmast kusten. Vattnet var föga salt och 
visade en temperatur af ända till + 4 C.... I ett afseende 
äger en stor olikhet rum i fråga om det sibiriska kust- 
hafvets beskaffenhet vester och öster om kap Baranow. Me- 
dan på den vestra sidan en mängd stora floder, Ob, Jenisej, 
Pjasina, Tajmyr, Chatanga, Anabar, Olenek, Lena, Jana, Indi- 
girka, Alasej och Kolyma mynna ut i Ishafvet och under som- 
maren åstadkomma jämförelsevis varma vattenströmmar längs 
kusten, faller deremot på den östra sidan ingen stor flod uti 
hafvet. Några betydande, för bildande af ett isfritt haf gyn- 
samma kustströmmar förekomma derför icke här, såsom fallet 
är längs hela kusten från Hvita hafvet till Kolyma.»! När- 
mare uppgifter om sibiriska ishafsvattnets salthalt kommer 
bearbetningen af de under Vega-expeditionen regelbundet gjorda 
hydrografiska observationerna att lemna. Till hvad här an- 
förts må endast läggas, att enligt dessa iakttagelser hafsvatt- 
nets tyngd vid ytan på draggningsställena från kap Tschel- 
juskin till kap Baranow aldrig öfverstigit 1,023, oftast hållit 
sig omkring 1,01 eller icke ens nått den tyngd, som motsvarar 
en blandning af ungefär en del hafsvatten på två delar flod- 
vatten. Utanför Lena-floden t. ex. uppgick tyngden till endast 
1,0040 å ljoo46, sålunda till ungefär detsamma som vattnet i 
södra delen af Bottniska viken.? 
Det är visserligen fullt riktigt såsom både Nordenskiöld 
och Stuxberg i sina anförda arbeten uppgifvit, att i östra 
delen af Kariska hafvet och i vestra delen af Sibiriska Ishafvet 
vattnets salthalt tilltar mot djupet. Fullt bevisande iakttagelser 
äro gjorda under Vega-expeditionen; några af dessa har Stux- 
berg meddelat. Men granskar man de siffror, som Vega-ex- 
peditionens draggningsjournal innehåller, skall man tydligen 
finna, att på många ställen från ytan ända ned till det djup, 
på hvilket alger förekomma i största mängd inom det isfylda 
Ishafvet, vattnets saltmängd är jämförelsevis ringa, väsentligt 
mindre än i många andra haf och i större delen af Ishafvet. 
Till bevis härför må följande ur nämnda journal anföras :? 
Lat. Long. Djup i fmnr. Vattnets spec. vigt vid bottnen. 
THO N. 80 6 1,0133. 
Aa 11422 HB 6 NöTST. 
NANOK 0130 2005 15 1,0050. 
1 Nordenskiöld, Vega-exp., sid. 29 och 154—155. 
2 Jfr Stuxberg, Vega-exp., sid. 684—687 och 694. 
3 Jfr Stuxberg, anf. st., sid. 684—687. 
Bd III. 
OM 
