40 KJELLMAN, NORRA ISHAFVETS ALGFLORA. 
Tabell,' visande luftens medeltemperatur i olika delar af 
Aug. ..|+ 10,40] + 9,80 | + 2.87/+ 4.66 6,201l+ 0.67 
polarregionen. 
2 ec = 3 å = a 
3 Få = 2 = = 3 3&R lus e 
3 = Zz Ör = ad ja 25 & 
& Z A 3 3 z &E 28 
A Z = 2 7 2 = Ey - 
3 2 S 3 E 2 - 5.3 VS 
ad R r ÅA FÅ - 8 5 
? 5 25 at KN Sn ERE MT 
Jan. ...| = 4,20] — 6,00 |— 9,89|— 13,72|— 25,0 6|— 28.20|— 39,22|— 17,40/— 24,15) 
Febr. |— 4,0 | — 6,40 |— 22,69|— 18.49|— 25,09 |— 30,42|— 33,44|— 17,30|— 23,81 
Mars..|— 3,80) — 5,10 |— 17,63|— 15,43|— 21,65|— 26.02|— 27,50|— 16,70|)— 23,32 
APril..|-- 0,10] — 1,70 |— 18,12|— 13,94|— 18,93|— 15,72|— 22,89|— 10,40] — 16,51 
Maj ...+ 8,20 — 1s0'|— 826— 3,18/— 6,70 G,51— Dj 0,10 SAG 
Juni... + 8,70! + 5,90 + 1,11/+ 2/41/— 0,60/+ 0,13/— 0,06 4,40/+ 2,26 
Juli....|+ 11,50) + 8,80 | + 4,55/+ 4,89l+ 2,68/|+ 2.67/+ 2,61 7,70l+ 3,80! 
+ 
[+++ I 
Sept. ..|+ 7,00] + 6,40 | + 3,86|— 0,28 3,22/— 7,50 1,10] — 4,82) 
Okt. ...|+ 2,00] + 1,30 |— 12,69/— 1,88/— 5,20/— 16,89/— 18,50 4,80|— 13,82 
Nov. ..|— 1,70] — 2,10 |— 8,13/— 15,67|— 16,58|— 22,47/— 20,33/— 7,50/— 18,32 
Dee. ...|— 3,20] — 4,00 |— 14,44|— 26,61|— 22,80|— 25,16|— 34,50|— 11,80|— 17,14] 
Brist på lus. Jag har förut framhållit såsom ett ut- 
märkande drag hos algvegetationen inom det egentliga Ishaf- 
vet fattigdomen på gröna alger. De arter som finnas upp- 
träda i mycket ringa individmängd och äro enligt regeln 
mycket för att ej säga ytterst torftigt utbildade, stundom nä- 
stan till oigenkännelighet förkrympta. Det ligger nära till 
hands att bland orsakerna härtill tänka sig brist på ljus, då 
såsom bekant det stora flertalet af de gröna algerna äro ljus- 
älskande och derför enligt regeln hålla sig på sådana ställen, 
der de komma i åtnjutande af detta i största mängd. Öfver 
det litorala området kunna vid det isfylda polarhafvets kust 
till följd af flere samverkande omständigheter många af dem 
icke utbreda sig, utan måste hålla sig inom sublitoralregionen. 
Den ljusmängd, som här tillströmmar dem, är säkerligen inom 
Ishafvets nordligare delar mycket ringa i jämförelse med den, 
hvilken de erhålla t. ex. vid Skandinaviens kust inom litoral- 
zonen. Vid Spetsbergens nordkust är solen flere månader un- 
der horisonten och i följd häraf mörkret under lång tid t. o. 
m. ofvan hafvets yta så djupt, att en menniska icke ens vid 
middagstiden kan vägleda sig utan artificielt ljus. Ännu mör- 
kare måste det då vara på hafvets botten, dit den sparsamma 
ljusmängd, som finnes, skulle hafva att bana sig väg genom 
flere fots mäktiga ismassor, belagda med famnsdjup snö och 
1 Hämtad ur Hildebrandsson, Obs. Météor., sid. 578—579 och Koldewey, 
Zweite deutsche Polarf., sid. 536. 
