VEGA-EXPEDITIONENS VETENSKAPLIGA ARBETEN. 161 
rena ishafsformer, sådana som Odonthaliu dentata, Delesseria 
sinuosa, Ptilota pectinata och Phyllophora interrupta. Den tillhör 
företrädesvis Laminarie-formationen och växer här spridd, al- 
drig sällskaplig i större individmassor. Vid Spetsbergens 
nordkust lefver den öfver vintern och utvecklar sig under hela 
den mörka och kalla tiden, ehuru långsamt. Alltjemt träffar 
man dock exemplar med unga, i utbildning stadda vegetativa 
organ. I april blir utvecklingen af dylika starkare, når sin 
fulla kraft vid midten af maj och fortgår sedan under som- 
marmånaderna. 
Ehuru jag varit i tillfälle att under alla årstider under- 
söka en stor mängd exemplar, har jag endast högst sällan sett 
växten med propagationsorgan. Endast en gång, nämligen i 
augusti månad 1872, har jag funnit ett exemplar med unga 
sporocarpier och under juli månad samma år likaledes ett 
exemplar med unga bildningar, som antagligen voro anlag till 
antheridier. Exemplar med tetrasporangier fann jag 8:de och 
21:sta november 1872, 19:de och 20:de december samt 18:de ja- 
nuari 1873. Att arten vid Spetsbergen utbildar tetrasporangier 
äfven under sommaren, framgår deraf, att J.G. Agardh beskrif- 
ver dessa organ på exemplar, hemförda härifrån af Vahloch 
af den Torellska expeditionen, hvilka uppehöllo sig vid 
Spetsbergens kuster endast under sommartid. 
Utbredning. Maximum af freqvens har arten 1 det Grön- 
ländska Ishafvet vid Spetsbergens kuster. Sin största yppig- 
het når den vid Norges nordkust, der den bildar rika, täta 
tofsar, mer än 20 cm. långa. Den är. anmärkt från alla delar 
af Ishafvet med undantag af det Amerikanska Ishafvet. An- 
tagligen finnes den dock äfven här och man torde derför kunna 
räkna arten bland de circumpolära. Den säkert kända nord- 
ligaste fyndorten är Spetsbergens Nordkap, Lat. N. 80? 31". 
Fyndorter: Norska polarhafvet: Finmarken vid Maasö och 
Gjesver, sparsam och lokal. 
Grönlandshafvet: allmän och mycket ymnig vid Spetsber- 
gens nord- och vestkust, känd äfven från Storfjorden, öster om 
Vest-Spetsbergen och från Sabineön vid Grönlands ostkust. 
Murmanska hafvet: Ryska Lappmarkskusten, ön Kolgujew 
vestkusten af Novaja Semlja och Waigatsch, på senare stället 
allmän, men mindre ymnig. 4 
Hvita hafvet: allmän och ymnig. 
Kariska hafvet: Uddebay, vid Novaja Semljas ostkust, 
Lat. N. 76? 18' Long. O. 92? 20', Kap Palander och Aktinia- 
Ba III bl 
