VEGA-EXPEDITIONENS VETENSKAPLIGA ARBETEN. 449 
På 6 lokaler från long. 61? 42', Kariska hafvet, till 113? 30', 
Chatanga-viken; djup: 5—100 fmr. företrädesvis på lerbotten. 
Intet af de föreliggande ex. uppnår samma storlek som 
de af de svenska expeditionerna 1875 och 1876 från Kariska 
hafvet hemförda eller som ex. från Spetsbergen. 
32. Arca glacialis Gray var. pectunculoides mihi — Var. (A. 
glac.) Arca pectunculoides ScACcHI var. gran dis LECHE 
1. c. pag. 30, tab. I, fig. a—c. — A. pectunculoides var. 
septentrionalis G. O. SARrRs 1. ce. pag. 43, tab. IV, fig. 2. 
N:o 39—50) [long. 115230' och 1167] 3 ex.; djup: 5—36 
fmr. på ler- och stenbotten. 
De tre ex. äro ungar af denna form, hvilken jag 1 mot- 
sats till SArRs och FRIELE ej kan anse som specifikt skild från 
A. glacialis, enär jag påträffat intermediära former; cfr. 1. 
c. pag. 30—31. Den torde således lämpligen kunna betecknas 
med ofvanstående namn. 
33. Nucula tenuis Monr. var. typica G. O. SARrRs I. c. pag. 33. 
N:o 11) flera ex. — 40) flera ex. — 1058) 1 ex. — 1067) 
2 ex. — 1068) flera ex. 
På 5 lokaler från long. 66? 11', Kariska hafvet, till long. 
1172 35'; djup: 2—85 fmr på lerbotten. 
34. Nucula tenuis Mosr. var. expansa G. O. Sars 1. c. — N. 
expansa LECHE 1. c. pag. 29. 
N:o 39—40) 3 ex. — 58) flera ex. — 59) 6 ex. 
På 4 lokaler från long. 116? 0' till long. 174? 27'; djup: 12 
—35 fmr. på lerbotten. 
Såväl hvad skalens form som tjocklek beträffar, har jag 
funnit öfvergångsformer mellan ofvannämnda musslor och får 
derför i likhet med G. O. SArRs betrakta dem såsom tillhörande 
samma art. Rörande de norska ex. anser sistnämnde författare, 
att utvecklingen af var. expansa företrädesvis äger rum i dju- 
pare vatten, medan var. typica förekommer på mindre djup. 
Att detta ej äger någon giltighet beträffande de föreliggande, 
framgår af ofvanstående uppgifter. Deremot förekommer var. 
expansa ej i Beringshafvet, hvarest endast var. typica på- 
träffats. 
Bå III. 29 
