1138 
var på tvenne ställen smalare utdraget och försedt med 
märken m och n, med tillhjelp af hvilka genomströmnings- 
tiden för den vätskevolym, som rummet mellan märkena 
inrymde, kunde noggrannt bestämmas. Då vätskeytan i Å 
befann sig vid m, stod den i B£ vid en punkt 4, och då den 
i A stod vid nn, var den i B vid en punkt p. Punkterna p 
och q4 hade sådana lägen, att genomströmningstiderna vid 
samma temperatur blefvo lika eller i det allra närmaste lika, 
antingen vätskan strömmade genom kapillarröret från A 
till B eller i motsatt riktning. 
2 dnr Trycket, hvarunder vätskan strömmade 
genom kapillarröret, frambragtes likasom vid 
mina föregående försök genom en vatten- 
pelare af konstant höjd, hvilken komprime- 
rade luften i ett glaskärl, som medels en 
gummislang kunde sättas i förbindelse med 
A ellers: : 
För att hålla temperaturen konstant 
användes också här ett vattenbad, hvari 
A4B var nedsänkt och som kunde uppvärmas 
med gas. 
Temperaturerna bestämdes med en 
qvicksilfvertermometer, som angaf 0,2 gra- 
der Celsius, och tiderna såsom förut med 
sekundometer. 
I det följande betecknas med 
7» friktionskonstanten, 
v volymen af det rum, som inneslutes mellan m 
och n, 
l kapillarrörets längd, 
r är radie, 
h den konstanta vattentryckhöjden, 
J tätheten hos den tryckande vattenpelaren, 
d tätheten hos vätskan i AB, 
g tyngdkraftens acceleration, 
t genomströmningstiden för vätskevolymen v. 
