231 
ett vidtutseende arbete, hvilket dock afbröts redan med bok- 
stafven D. I Petersburgska Vetenskaps-Akademiens handlin- 
gar har han offentliggjort en stor mängd uppsatser, i hvilka 
han för det mesta behandlat frågor hörande till talteorin 
och probabilitetskalkylen. En väsendtlig förtjenst har han 
inlagt genom sina utförliga statistiska beräkningar rörande 
den ryska emeritalkassan, hviken grundats hufvudsakligen 
just på dessa beräkningar och anses vara en mycket nyttig 
inrättning. 
Han var medlem af Kejserliga Vetenskaps-Akademien 
i S:t Petersburg allt sedan 1828 och hedersledamot af Ve- 
tenskaps-Societeten sedan 1863. 
Buys-BaALLoTt, född den 10 oktober 1817, var först lek- 
tor i geologi och derefter professor i matematik vid univer- 
sitetet i Utrecht, innan han 1849 utnämndes till direktor för 
det på hans initiativ inrättade kongl. meteorologiska insti- 
tutet derstädes, vid hvilken befattning han qvarstod till sin 
död.Han har utgifvit arbeten i vidt skilda vetenskapsgrenar, 
såsom kemi, fysiologi, akustik, men företrädesvis dock i 
meteorologi. Af särskildt intresse för oss äro några af ho- 
nom åren 1845—1851 publicerade afhandlingar, i hvilka 
han till diskussion upptagit och vidare utvecklat den af Ner- 
vander framkastade idén om en af solens rotation beroende 
periodisk variation i lufttemperaturen och möjligheten att 
genom observationer af sistnämnda fenomen bestämma ro- 
tationstiden. Mest ryktbar har han blifvit genom den af 
honom upptäckta lagen om förhållandet mellan lufttryck, 
vindriktning och vindstyrka, hvilken varit af epokgörande be- 
tydelse för den nyare meteorologin och af stort praktiskt 
värde för sjöfarten. 
Till Societetens hedersledamot invaldes Buys-Ballot i 
november 1888, då han firade sitt 40 års jubileum såsom 
professor. 
