53 



förtjäna helt visst ett bättre öde och bland dessa intager 

 Martial de Paris, kallad cVAiivergne, ett framstående rum. 

 Icke såsom skulle det gälla någonslags literär „Rettung"; 

 tvärtom har, såsom vi i det följande skola få se, en upp- 

 skattning, ofta måhända högre än han förtjänat, alltid kom- 

 mit Martial till del. Men det skulle utan tvifvcl löna mödan 

 både att ånyo utgifva en del af hans arbeten, och att göra 

 honom till föremål för en monografisk behandling som skulle, 

 med hjälp af alla till buds .stående källor, bringa klarhet i 

 hans hittills temligen okända lofnadshistoria och noggran- 

 nare än som skett bestämma hans ställning inom den pe- 

 riods literära utveckling till hvilken han hör. 



Efterföljande rader skola måhända lämna några bidrag 

 till en framtida behandling af antydd art. Det i dem fram- 

 lagda materialet har samlats med tanke på en dylik; af sär- 

 skilda .skäl uppgafs emellertid tanken redan midt under ar- 

 betet och forskningarnas ofullständighet har ej tillåtit någon 

 annan form för sammanfattningen af deras resultat än nedan- 

 stående fragmentariska uppsats. 



haudlat honom i en tes; en ofullständig dylik (af Delaunay) existerar, 

 jämte lingvistiska specialundersökningar, öfver Alain Chartier; ytk 

 d'Héricaults inledning till hans upplaga af Coquillart kunde en literatur- 

 historisk undersökning byggas; Martin le Franc har rönt äran af att 

 bli föremål för en artikel af Gaston Paris (i Romania XVI) och skall 

 af en af mästarens elever monografiskt behandlas; om Henri Baude 

 har Quicherat skrifvit i Bibliothéque de 1'Ecole des Chartes. Den in- 

 tressante Antoine de la Sale saknar, så vidt jag vet, hvarje kommentator. 

 Naturligtvis vore en sammanfattande historik öfver hela århun- 

 ilradets diktning, eller åtminstone öfver dess särskilda grenar, af än 

 större vikt än monografiska arbeten. I detta afseende kan jag blott 

 citera Campaux's föga grundliga La Question des femmes au XV siécle 

 (Paris 1865) äfvensom Gaston Paris' spirituela inledningsföredrag (La 

 poésie frangaise öm ZF s. i Le monde poétique 1886) till en 1886 i Col- 

 lege de France hållen föreläsningskiu-s öfver femtonde århundradets li- 

 teratur. Dessa föreläsningars publikation är ett lifligt önskningsmål 

 hos alla som intressera sig för Frankrikes tidigare vitterhet. — Petit 

 de Jtilleville's stora arbete öfver mysterierna är i bibliografiskt afseende 

 upplysande för seklets dramatiska diktning. — En utförlig framställ- 

 ning af rféiiflMiteraturen är att vänta af docenten vid universitetet i 

 St. Petersburg Batjuschkoif. 



