256 



lera under ett starkt norrsken. Celsius meddelade då, att 

 han redan långt för detta gjort denna observation, men icke 

 vågat omtala densamma af fruktan att icke blifva trodd. 

 Detta faktum, upptäckt genom mödosamt aktgifvande med 

 blotta ögat på de ytterst små oscillationerna, men seder- 

 mera mångfaldiga gånger konstateradt med känsligare ap- 

 parater efter upprättandet af de magnetiska observatorierna 

 ett sekel senare, är ett af de vigtigaste bevisen på norrske- 

 nets elektriska ursprung. 



Ett visst slägttycke med teorin för den galvaniska ljus- 

 bågen har Edlunds förklaring af det så kallade Peltier'ska 

 fenomenet. Då en galvanisk ström går genom kontaktstället 

 mellan två olika metaller, uppstår derstädes en produktion 

 eller konsumtion af värme, allt efter som strömtnen går i 

 den ena eller andra riktningen. Edlund deducerade redan 

 1869 ur mekaniska värmeteorin den rätta förklaringen på 

 detta fenomen. Det konsumerade värmet tillkännagifver 

 nemligen, att på kontaktstället en elektromotorisk kraft före- 

 finnes, hvilken omsätter värmet i elektrisk rörelse. 



Samma omsättning af värme i elektricitet försiggår ock 

 på kontaktstället mellan fasta och flytande ledare, i hydro- 

 staplarne, der dock det behöfliga värmet icke behöfver tagas 

 från omgifningen, utan tillhandahålles genom de kemiska 

 processerna. Häraf förklaras dessa staplars kraftiga verk- 

 ningar. I ett bref säger Edlund, jemförande de båda slagen 

 elektromotoriska krafter med hvarandra, att de kemiskt 

 elektromotoriska krafterna äro riktiga hedersknyfflar, som 

 förse sig sjelfva med det värme de behöfva för strömbildnin- 

 gen, hvaremot de kontakt-elektromotoriska krafterna (mel- 

 lan två olika metaller) äro ordentliga fattighushjon, som låna 

 det behöfliga värmeförrådet af den närmaste omgifningen. 



Edlund begagnade sig ock af det Peltier'ska fenomenet 

 för att uppmäta storleken af de kontakt-elektromotoriska 

 krafterna mellan metaller och fann sålunda en elektromo- 

 torisk serie, som icke öfverensstämmer med den så kal- 

 lade tensionsserien. Denna serie kan således icke numera 



