Foreløbigt Bidrag til Kap Farvel-Distrikternes Kulturhistorie. 9 
folkning hedensk”, og umiddelbart uden for Julianehaab findes en 
gravgiven Kajak (Fig. 7), hvis Ejermands Navn og Historie endnu lever 
i Koloniens Befolkning; den er aabenbart kun et Par Slægtled gammel”. 
Skal vi nu forsøge paa Grundlag af Grundplanerne at danne et 
Billede af Husene selv, vil det først være nødvendigt at kaste et Blik 
ud over de eskimoiske Boligformer i det hele taget. I den rige Mang- 
foldighed, Øjet da møder, vil det overalt — ved Bering-Stræde, paa 
Aleuterne og i det højnordiske Ørige — støde paa en ejendommelig 
ensartet Form: den runde Jordhytte, hvælvet over et Stel af Hval- 
knogler, »Hvalknoglehuset«, som den for Kortheds Skyld kan kaldes. 
Fig.7. SammenfaldenStensætningmedResterafengravgiven Kajak, 
ved Foden af en Klippevæg uden for Julianehaab. (K.stephensen fot.) 
En gammel, men udførlig og rammende Skildring af dette foreligger i 
GEORGE Best’s »True Discourse of the three Voyages .... vnder the 
1 GIESECKE, S. 220. 
? STEPHENSEN har S. 91 o.f. fortalt om de pudsige Omstændigheder ved 
Undersøgelsen af Ruinerne. Jeg falder da ogsaa for Fristelsen til her at 
optegne et lille Træk, der giver et Indblik i den — rigtignok oftest stærkt 
overdrevne — eskimoiske Naivetet. Vi Danske stod en Dag ved en aabnet 
Grav, da vore indfødte Hjælpere med ét kom til Stede. Det var lidt ube- 
lejligt, da Grønlændere som Regel ikke ynder, at man forstyrrer deres For- 
fædres Hvilesteder. Efter tavse at have iagttaget os i nogen Tid, faar en 
af dem imidlertid den lyse Tanke, at de, som laa her, jo var Hedninger og 
ikke komne i Himmelen! Hvorefter de alle tog fat og hjalp os med godt 
Humør. 
