20 Kas BIRKET-SMITH. 
landsk Skik holdt sig til Fjordenes Indre, har de sandsynligvis selv 
under saa sydlige Bredder kunnet føre et arktisk præget Liv. Efter- 
haanden maa imidlertid den rige Fangst paa Klapmyds og Sortside 
have trukket dem ud i Skærgaarden, og da nu Lodden (Mallotus arc- 
ticus), der om Forsommeren i talløse Stimer søger ind til Kysten 
(Fig. 10 og 11), i tørret Tilstand yder et fortrinligt Vinterforraad, har 
man været i Stand til at 
vende Fjordene Ryggen 
for stedse og dermed op- 
give den forhen uundvær- 
lige Vinterfangst. Erhvær- 
vet fik hermed et andet, 
subarktisk Præg, og An- 
vendelse af Hundeslæde 
og Isfangstmetoder syg- 
nede efterhaanden hen og 
forsvandt omsider næsten 
ganske som nu unødven- 
dige Dele af Kulturlege- 
met. 
III. 
Kap Farvel-Kulturens 
Stilling og Udvikling. 
Vi har paavist den 
ældre Kulturs arktiske 
Præg, men kan ikke 
standse herved. I Lyset 
heraf gror der nemlig to 
nye Spørgsmaal frem: 
Fig.12. Ung Pige, Narssaq. Yderstøvlerne naar hvilken Betydning har 
til Knæet; Inderstøvlens øverste Rand dækket af denne Paavisning for Op- 
et Stykke udsyet Linned. (K.stephensen fot.) fattelsen af Kap Farvel- 
Distrikternes Stilling in- 
den for det grønlandske Kulturrige? Og hvilken for disse Egnes egen 
Kulturhistorie? Begge kræver deres Løsning. 
Grønlands Kultur udgør nu til Dags en Enhed. De høje, ret 
snævre Kvindestøvler med de tilsvarende korte Benklæder (Fig. 12), 
det ejendommelige Telt (Fig. 13), den firkantede Tørrehække, den tve- 
armede Kvindekniv, for blot at nævne nogle Eksempler, er til Stede 
i hele Grønland, men ukendte andetsteds. Der er Grund til ud- 
trykkeligt at betone dette, eftersom en fremragende Forsker som 
