24 Kas BIRKET-SMITH. 
hvilket med andre Ord vil sige, at Godthaaberne, der af ScHuLtz-Lo- 
RENTZEN regnes til den centrale Stammegruppe, anvender samme Slags 
Baadskind som Sydlændingerne. Naar det i senere Tid er udtalt!, at 
Fangstblæren yderligere skulde ligne den østgrønlandske deri, at Blære- 
skindets Hals og Bagpoter var forbundne med en kort Rem, beror 
det vistnok paa en Mis- 
forstaaelse; i hvert Fald 
maa saadanne Blærer 
være overordentlig 
sjældne. 
Fastbinding af Fugle- 
spydets Sidespidser med 
en enkelt Surrmg — det 
næste Træk, der skal 
nævnes — er saare langt 
fra at være eneherskende 
+1 Kap Farvel - Distrik- 
terne; Grænsen falder 
ret sydlig, idet man alle- 
rede i Frederikshaab ser 
ligesaa mange Fuglespyd 
med to Surringer (Fig. 
17), og FABRICIUS, der 
1768—’73 virkede i dette 
Distrikt, omtaler over- 
hovedet kun denne 
Slags”. Paa den anden 
Side skal man helt op 
til Sukkertoppen, lige 
som for de lyse Skinds 
Vedkommende, for at 
a 6 finde Nordgrænsen for 
Fig. 17. Sidespidser paa Fuglespyd, 2:5; den korte, sydlige Ka- 
a af Isbjorneben, med &n Surring, Nanortalik; 'akoels. der minder 
b af Rentak, med to Surringer, Frederikshaab. en 
den ostgronlandske 
(Fig. 18); ogsaa den findes saaledes i hele Godthaab-Distrikt. 
Kastetreet mangler ganske vist, ligesom det østlige, den Indske- 
ring for Pegefingeren, der findes ved Godthaab; men dette er aaben- 
bart et Træk, som først fornylig har vundet Sejr. Af de fire gamle 
Kastetræer fra Julianehaab-Distrikt, som foreligger i Nationalmuseet, 
har de to Indskæring for Pegefingeren, ganske som Godthaabsformen. 
Det ene (Lb 339) findes i en større Samling gravfundne Sager fra 
1 THALBITZER: Ethnogr. Coll., S. 457. 
2 FABRICIUS: Landdyr-, Fugle- og Fiskef., В. 245. 
