Foreløbigt Bidrag til Kap Farvel-Distrikternes Kulturhistorie. 85 
indvirket раа Østkystens Befolkning, Кап den tredje Periode saaledes 
endnu ikke have 300 Aar bag sig. 
Om det andet Tidsrums Varighed er vi ganske uvidende. Derimod 
ses det let at være en naturlig Følge af de geografiske For- 
hold, naar Julianehaab-Grønlænderne efterhaanden var 
blevne forenede med deres Naboer imod Nord. Ved Godthaab 
havde man fuldt op af den for Eskimoerne saa værdifulde Vegsten, 
som kun sparsomt findes sydpaa (i et vanskelig tilgængeligt Brud paa 
Sermerssut ved Arsuk! og paa Akia over for Julianehaab?), og længere 
mod Nord lokkede Hvalrosfangsten. Tilmed kan de lidet beboede 
Egne mellem Julianehaab-Bugt og Godthaab hverken i Udstrækning 
eller Farlighed maale sig med Vejen mellem Kap Farvel og Angmags- 
salik, Brændpunktet for Østkystens Befolkning; thi den er maaske den 
mest barske og ugæstfri Del af hele Grønlands Kyst, med uigennem- 
trængelige Masser af Storis, vældige Storme, farlige Udhavsnæs og 
mægtige Isstrømme, der kappes om at gøre Landet saa lidet skikket 
for Menneskebolig som muligt. 
Med den ældste, arktiske Kulturperiode naar vi endelig ned paa 
ganske bar Bund. Saa meget des mere beklageligt, som det utvivl- 
somt er her, man skal søge Løsningen paa saa vigtige Opgaver som 
den sydgrønlandske Stenalder og Forholdet til Nordboerne. Før Grøn- 
lands Oldhistorie ligger klar, maa der i det hele taget foretages Ræk- 
ker af arkæologiske Undersøgelser. Alle Egne, alle Distrikter trænger 
dertil, men to gaar vel nok i Vigtighed frem for alle andre: for det 
første Julianehaab-Distrikt, hvor Øst og Vest mødes, hvor Skueplad- 
sen findes for det første Sammentræf med den gamle Verdens Kultur, 
og hvor netop Lævningerne fra Nordbotiden i mange Tilfælde vil kunne 
give Forskeren Midler til Tidsætning i Hænde — og for det andet 
Kap York-Distrikt, Grønlands Port ud mod den øvrige, eskimoiske 
Verden, hvor Bølge paa Bølge er skyllet ind og har aflejret de Lag, 
hvis tavse Sprog Etnologien ı sine forskellige Grene nu søger at tyde. 
1 GIESECKE, S. 232. Det er antagelig det samme, som WALLØE fejlagtigt hen- 
lægger til Törnärssuk (>. 118). Formentlig uden økonomisk Betydning var 
Forekomsten ved Torssukatak ved Kap Farvel (GRAAH, 8.66) og de ringe 
Mængder paa Kobberø (GIESECKE, S. 211) 0. a. St. 
2 CLEMMENSEN, S. 346 o.f. 
3% 
