Vetenskapliga meddelanden. 



Om dagen för Kristi födelse. 



Af 

 S. Gr. Elmgren. 



Redan länge har man insett att den dag, som kyrkan 

 allmänt firar till åminnelse af Kristi födelse, hos oss kallad 

 juldag, icke gerna kan vara den rätta, eller fullt motsvara 

 den dag då Kristi födelse verkligen inträffade, ehuru den 

 allt fortfarande fått qvarstå, emedan man ej med säkerhet 

 kunnat uppgifva något annat datum för sagda händelse. 

 Man har nemligen ända ifrån reformations-seklet anmärkt 

 att evangelisten Lukas' berättelse (kap. 2 v. 8) om herdarne, 

 som „ute på marken höllo vakt om natten öfver sin hjord", 

 icke gerna kan passa in på vinter-solstånds tiden, då snö- 

 slagg och skarp köld ofta inträffar i den högt belägna trak- 

 ten kring Betlehem och Jerusalem; likaså att Maria icke 

 vintertiden kunde få herberge i ett stall, emedan boskapen då 

 hölls inne och upptog stallen. Det uppgifves nemligen ha va- 

 rit allmän sed i den trakten att hålla boskapen inne om nat- 

 ten ifrån medlet af november till slutet af februari, och nå- 

 got undantag för den gången ägde förmodligen icke rum, 

 emedan sådant icke anmärkes af berättaren. Ej heller är 

 det troligt att den anbefallda skattskrifningen (eller folkräk- 

 ningen) skulle ha blifvit utsatt till den mest olämpliga års- 

 tiden, just den tid på året då samfärdseln i Judiska hög- 

 landet är som svårast, åtminstone förenad med ej ringa be- 

 svärlighet för de täta ovädrens skull. Allt detta synes ut- 



