12 



bets uedkonist eller icke. Med antagande af den gamla be- 

 räkningen 6 månader, skalle således Kristi födelse hafva 

 s kett den 6 oktober 747, och följaktligen Marie bebådelse 

 hafva ägt ram 9 månader derförinnan den 6 janaari 747. 

 Då nyårsdagen den 1 nisan det året inföll på den 30 mars, 

 så blir den 6 oktober lika med den 14 tisri, således dagen 

 före löfhyddohögtiden (den 15 tisri), som inföll den 7 — 13 

 oktober, eller den dag då högtiden begynte om aftonen. Det 

 var en tisdag och 4 dagar derförinnan, den 2 oktober, hade 

 man firat den stora försoningshögtiden. Såsom en antydan 

 om att Kristus vore född vid löfhyddohögtiden — som på 

 Grekiska heter skänopägia eller heortä skänon — har man 

 äfven anfört (se Augusti, Denkwurdigkeiten) uttrycket i Jo- 

 hannis Evang. 1: 14: „ ordet vardt kött och tältade (bodde) 

 ibland oss", eskänosen en hämin; sannolikare är dock att 

 valet af detta jemförelsevis ovanliga ord: eskänosen icke 

 åsyftade någon hänvisning till den fest då Jadarne allmänt 

 bodde i tält och löf hyddor, utan innebar någon djupare an- 

 demening. Deremot synes den mycket gamla föreställningen 

 att Kristi födelse och dop skedde ungefär på samma tid af 

 året, som ganska väl öfverenstämmer med vår beräkning, 

 verkligen bero på någon tradition från apostlatiden; ty do- 

 pet försiggick enligt alla beräkningar högst sannolikt vid 

 löfhyddohögtiden, ehuru denna år 778 inföll något tidigare 

 än år 747, nemligen den 24 — 30 september. Frälsaren" var 

 då helt nära, men icke fällt 31 år gammal, hvarföre evan- 

 gelistens angefärliga uttryck: ,, omkring 30 år" ändock kunde 

 begagnas utan afvikelse från sanningen. Johannes döparen 

 synes deremot vid sitt uppträdande ha varit fulla 31 år 

 gammal. När i 4:e seklet den 25 december antogs vara 

 födelsedagen, begynte epifania få betydelsen af döpelsefest; 

 hvilket äfven antyder att man ville hålla dopfesten i när- 

 heten af födelsefesten, liksom ännu i dag evangeliet om 

 Kristi dop förklaras under julhelgen, söndagen näst efter 

 nyårsdagen. 



Den likaledes mycket gamla sec'en att fira minnet af 

 Betlehemitiska barnamordet på den 28 december, synes äf- 



