163 



taktum, som numera står öfver hvarje tvifvel". Uti samma 

 uppsats söker G-yldén med tillhjelp af vissa astronomiska 

 företeelser bestämma denna diskreta materies medeltäthet 

 inom vårt solsystem eller inom den rymd solsystemet för 

 närvarande passerar igenom. En annan astronom v. Op- 

 polzer har älven upptagit denna fråga till undersökning, 

 i det han sökt förklara en del af månlängdens sekularänd- 

 ring genom den småningom skeende tillökning i massa, 

 som vore en följd af den från verldsrymden nedströmmande 

 materien. Då nu astronomerna taga sin tillflykt till hy- 

 potesen om ständigt nedfallande kosmiskt stoft, för att för- 

 klara vissa astronomiska företeelser, så torde det förefalla 

 mindre öfverraskande att höra, att meteorologerna göra det 

 i hopp att fullständigt kunna förklara afton- och morgon- 

 rodnads fenomenen. Tiderna för det röda skenets första 

 uppträdande och för dess plötsliga uppflammande öfver 

 hela Europa och Nordamerika den 27 November 1883 

 erbjuda inga svårigheter för teorien, om man blott antager, 

 att vår jord vid vissa tillfällen stött tillsammans med el- 

 ler passerat igenom komiska stoftmoln, hvilka antingen helt 

 och hållet eller delvis blifvit upptagna uti högsta regionerna 

 af vår atmosfer. 



Ar nu denna teori om afton- och morgonrodnads fe- 

 nomenens beroende af det ständigt nedfallande kosmiska 

 stoftet sanningsenlig, så har ett nytt forskningsfält öppnat 

 sig, i det att vi genom ihärdiga spektralanalytiska under- 

 sökningar af afton- och morgonrodnaden kunna, innan 

 det kosmiska stoftet nedfallit till vår jordyta, förskaffa 

 oss någon kunskap om dess kemiska natur, som icke torde 

 vid hvarje tillfälle vara enahanda. 



