48 



dra. Denna malakolitart ansluter sig sålunda i kemiskt hän- 

 seende till Hedenbergit. Möjligt är dock, att den höga jern- 

 halten t. e. d. härrör af de insprängda mikrokoliterna hvilka 

 på grund af sin mörkare färg sjnas ega en större jernhalt 

 än sjelfva modermineralet. 



Den ymniga mikrolitimpregnationen närmar denna ma- 

 lakolitart till diallag. Dock företer den icke makroskopiskt 

 någon egentlig diallagstruktur. En sådan eger deremot en 

 annan pyroxenart från Ojamo nämligen den ofvanför under 

 n:o 16 anförda, hvilken makroskopiskt visar eu ytterst fin, 

 nästan glimmerartad afsöndring parallelt med orthopinakoi- 

 den (a). Att detta verkligen beror på en lamellär afsöndring 

 och icke en spjelkbarhet visar sig tydligt i tnnnslipning pa- 

 rallelt med b-pl. Några mikroliter synas icke gå paral- 

 lelt med hufvudaxeln men väl i klinodiagonalens riktning. 

 Dock kunde detta äfven möjligen blott vara små afbrutna 

 med främmande substans utfylda afsöndringsklyfter. Små, 

 bruna, regelbundet inlagrade hornblendepartier utan mikroli- 

 ter, med vinkeln ;':c=l6*', förekomma äfven i denna pyro- 

 xenart. 



Ljusgrön pyroxen (diopsid) från Perheniemi i Ithis. 

 Denna, hvilken icke blifvit upptagen i ofvanstående tabell 

 på grund af dess i en och samma individ variabla optiska 

 förhållande, förtjänar här slutligen att anföras såsom varande 

 så väl i yttre morfologiskt som i afseende på dess inre mo- 

 lekularstruktur af intresse. Kristaller af densamma hafva af 

 Ing. P. Solitander blifvit till mineralkabinettet inlemnade. 

 De förete en kombination något olika den hos Pargas-diop- 

 siden, nämligen: äjbjC ab. h^Q. a. b. c. äc (2P. "»P. 2 Poo. 

 <»P"öö. CO Poo. o P. P'°ö). De pyramidala ytorna äro vanligen 

 så öfvervägande öfver de andra, att kristallerna synas ut- 

 dragna i riktning af kanten "221:221. En platta slipad paral- 

 lelt med b-pl. visade, att kristallerna äro mörkare färgade 

 vid randen än i det inre. Häraf kan slutas, att kärnan är 

 mindre jernhaltig än omhöljet, hvilket äfven framgår deraf, 

 att den förra företer omkr. 2^ mindre vinkel mellan y- och 

 c-axeln (näml. == 38^) än det sednare (=40"); utsläcknings- 



