51 



Den utmärker sig således genom en betydligare ler- 

 jordshalt än någon tillförene undersökt araphibolart och en 

 i öfverensstämmelse dernied betydlig utsläckningsvinkel y.e. 

 Hvad de opt. förhållandena i öfrigt beträffar, så visar den sig 

 vid undersökning af en platta slipad normalt mot den opt. 

 elasticitetsriktningen y medelst en glimmerplatta vara positiv 

 med en dispersion r <; v. Den optiska vinkeln är dock va- 

 riabel, äfven i samma kristall, i det att en och samma platta 

 visar på en del ställen en något större, på andra åter en 

 mindre vinkel än den ofvananförda hos Pargasit, eller en 

 variation, som kan uppskattas till minst 10", utan att man 

 på grund af likformighet i färgen har skäl att tillskrifva detta 

 en olikhet i ke«iiiskt hänseende. Då emellertid den större vin- 

 keln visar sig i kristallplattans inre del, den mindre åter vid 

 gränserna, kunde detta möjligen bero af den hos pyroxen-, 

 hornblende-, fältspats- m. fl. kristaller stundom förekommande, 

 concentriska lagervexlingen af de isomorfa beståndsdelarna. 

 Den optiska vinkeln kan dock öfverhufvud taget icke betrak- 

 tas såsom ett så säkert kriterium på den kemiska konstitu- 

 tionen som elasticitetsaxlarnas riktning på b-planet. 



27. Om Mikroklin (s. k. Ersbyit) och Andesin från Pargas samt 

 Andesin från Tammela. 



Redan i det föregående (Mineral, meddelanden n:o 11 

 och 12) har jag yttrat några ord om den under namn af 

 Ersbyit bekanta fältspatsart, hvilken enligt den för längre 

 tid tillbaka derpå verkstälda analysen skulle hafva labradorns 

 qvant. sammansättning med 15,46% Ca O utan natron och 

 som på grund deraf blifvit framhållen såsom bevis emot 

 riktigheten af den bekanta Tschernjak'ska fältspatstheorin 

 Jag har numera varit i tillfälle att anställa en noggrannare 

 kemisk och mikroskopisk analys än förut så väl af den egent- 

 liga Ersbyiten som äfven af en annan densamma till ut- 

 seendet ganska lik plagioklas från Ersby, hvilken jag till- 

 förene förvexlat med den förra, hvarigenom jag (1. c.) kom- 

 mit till att för densamma uppgifva tvenne så väsendtligt 

 olika spec. vigt-bestämningar som talen 2,57 och 2.67, af 



