53 



Si Og (af förlusten) .... 66,18 

 AI2O3 (0,140 grm.) .... 19,52 

 Ca O (af 0,00 5 CaCOg) . . 0,3 6 

 KagO (af 0,4877 Kag Pt Cle) . 13,03 

 NaaO (af 0,015 NajSO^) . . 0,91 



100,00 



Brist på tillräckligt material tillät icke någon vidare 

 analys; dock synes mig den anförda fullt tillräcklig att till- 

 sammans med den optiska undersökningen bevisa, att den un- 

 der namn af Ersbyit bekanta fältspaten från Pargas verkligen 

 är mikroklin eller triklinisk kalifältspat, och namnet Ersbyit 

 kan sålunda gerna utgå från den mineralogiska nomenklaturen. 



På en del af de stuffer innehållande den ifrågavarande 

 färglösa Ersby-mikroklinen, som finnas på universitetets mine- 

 ral-kabinett, förekommer denna tillsammans med en rödaktig 

 mikroklin, skild från den förra äfven genom en gröfre la- 

 mellar-struktur. Den paragenesis af tvenne särskilda fält- 

 spatsarter, som är så vanlig i bergarter (så t. ex. orthoklas 

 och oligoklas i de aeida, oligoklas och labrador i de mera 

 basiska) förete sålunda understundom äfven tvenne särskilda 

 fältspatsarter i kristalliserad t tillstånd. Så t. ex. kan en så- 

 dan sammanförekomst af tvenne kristalliserade fältspatsarter 

 iakttagas vid Hoppienvuori (Hopiavuori?) i Tammela att döma 

 af en stuff i mineralkabinettets samling af finska mineralier 

 med denna fyndortsuppgift. Denna visar nämligen större 

 rödaktiga mikroklinkristaller tillsammans med smärre hvita 

 albitkristaller, hvilka sednare på ytan c förete en utsläck- 

 ningsvinkel af-f-ö», på b + 17" till -f- IS». 



Mikroklinen betraktas af Michel hevy o. a. såsom iden- 

 tisk med orthoklas, i det han anser denna sednare såsom ut- 

 görande en förening af submikroskopiska mikroklinlameller. 

 Det synes mig, alt man har mera skäl för en motsatt åsigt 

 d. v. s. att mikroklinen är en genom tryck uppkommen auo- 

 mal modifikation af orthoklas, förhållande sig dertill så- 

 som anomala kristaller i allmänhet till sina normala re- 

 presentanter, från hvilka de skiljas genom en mindre sy- 

 metri röjande sig af det opt. förhållandet men stundom äf- 



