59 



äfven till" sina fysiska egenskaper närmast öfvensstämmande 

 med tripliten från Limoges. Den skiljer sig från triphylinen 

 genom en något större hårdhet (h = 5 — 5,5). Spjelkbarhe- 

 ten är tydlig i en riktning, mindre tydlig i två deremot vin- 

 kelräta riktningar. Till färgen är den på ytan brunsvart, i 

 brottet deremot grågrön och matt, på afsöndringsklyfter jern- 

 svart och metallglänsande. För blåsrör förhåller den sig lika 

 med triphylin, men ger ingen eller högst obetydlig lithion- 

 reaktion, och den vid smältning erhållna perlan är icke mag- 

 netisk såsom den af triplit från Limoges, hvaraf kan slutas till 

 en mindre jernhalt, resp. större nianganhalt än hos denna. 

 Spec. vigten = 3,5 5. — Till följd af dess ogenomskinlighet 

 har jag icke kunnat af detta mineral erhålla ett tillräckligt 

 tunnt slipadt preparat i och för mikroskopisk undersökning. 

 Tripliten förekommer i form af en större körtelformig 

 massa inbäddad i pegmatiten. Sannolikt har äfven triphy- 

 lin vid Sukkula förekommit på enahanda sätt att döma derafj 

 att man numera icke finner den i fast klyft utan blott i form 

 af smärre lösa stycken ibland de lössprängda stenarna invid 

 qvarzbrottet. 



Att äfven andra fosfater utom de två ofvannämnda — 

 samt den förut anförda Heterositen (Mineral. Medd. n:o 25) 

 från Härkäsaari — förekommer vid Tammela, synes framgå 

 af ett tillsammans med triplit förekommande rödt mineral^ 

 osmältbart eller högst trögsmält för blåsröret. Den löser sig 

 i fosforsalt och ger en efter mättning emaljartad perla, som 

 under mikroskopet visar de för calcium karakteristiska tetra- 

 gonala kristallerna men dessutom prismatiska antydande mag- 

 nesia, och är således sannolikt en magnesiahaltig apatit. 



Äfven monazit synes förekomma i Tammela att döma 

 af ett af Prof. A. Nordenskiöld till mineralkabinettet för 

 längre tid tillbaka insändt mindre stycke af ett derbt mine- 

 ral med påskrift ^''monazit från Sukkula (Mäki-Tulokas)''\ 

 Denna kan dock blott till en mindre del utgöras af mo- 

 nazit. Den har nämligen en betydligt lägre spec. vigt än 

 monazit näml. 2,8 — 2,9 (monazitens spec. vigt är omkr. 5); 

 smälter för blåsröret och lemnar i fosforsalt en olöslig åter- 



