162 



lösa generationer, ända till dess nya små könsdjur åter födas. 

 Denna utvecklingscykel är den normala för den bladlössgrupp, 

 som kallas Pemphigina, och dit äfven de arter höra, hvilka 

 hållas af Lasms-myrorna såsom husdjur. 



Nu öfvergå vi till Lichtensteins ofvan omtalade egen- 

 domliga iakttagelse. Då nemligen den bevingade emigrerande 

 bladlusgenerationen ankom till rötterna af ett gräs, fann han 

 att dessa djur icke kunde gräfva sig ned i jorden. De blefvo 

 derför tåligt väntande till dess att myrorna infunno sig. 

 Dessa kommo äfven snart, afbeto genast vingarne på blad- 

 lössen, gräfde små gångar i jorden och förde bladlössen ge- 

 nom dessa till rottrådarne, hvarest de fastsögo sig. Derpå 

 besökte myrorna som oftast bladlössen och deras afkomlin- 

 gar, hvilkas sockersaft de uppsögo. Men ändteligen utveck- 

 lade sig den andra bevingade generationen, hvilkens bestäm- 

 melse var att åter flytta till den ursprungliga näringsplantan, 

 för att der fullfölja utvecklingscykeln, gifvande upphof åt de 

 små könsdjuren. Huru förhöllo sig väl myrorna nu emot 

 dessa bevingade individer? Utan att röra deras vingar, hjelpte 

 de dem ut genom de tunnlar, som gingo från jordytan till 

 rötterna och läto dem obehindradt bortflyga. 



Vi skola, utan att vidare ingå på alla de olika insekt- 

 arter, hvilka för öfrigt lefva i myrornas boningar och del- 

 vis aldrig annorstädes än i dessa, med ofvan stående iakt- 

 tagelse afsluta redogörelsen för myrornas lif. Sålunda skulle 

 myrorna hafva omsorg om bladlössen icke blott då, när de af 

 dem hafva en direkt profit, men de skulle redan länge vida 

 bättre än vi hafva varit au courant med dessas biologi, under- 

 lättande för dem deras propagation, i det de transportera dem 

 till rötterna och åter vid nödig tidpunkt underlätta deras 

 bortflygt, och i det de slutligen, såsom man äfven känner, 

 skydda och vårda deras ägg. Och detta allt utan att draga 

 någon fördel deraf för ögonblicket, men så att säga resonne- 

 rande sig dertill, på samma sätt, som arbetaren, hvilken 

 plöjer och besår sitt fält i förväntan på en först senare in- 

 träffande skörd. Vi kunna häi'i se endast en intellektuel akt, 

 baserad på förvärfvad erfarenhet. De intelligenta djuren be- 



