hvar gång den rycker, glider mot elektroderna, och härvid 

 till och med beröringen med dem kan upphäfvas; denna 

 svårighet undgås emellertid helt och hållet, om så kallade 

 trådelektroder användas. Undersökningsmetoden har der- 

 före bestått i följande förfarande: sedan djuret blifvit full- 

 ständigt kurariseradt, så att det ligger orörligt äfven vid 

 beröring (tryck å tårna), förfärdigas muskel preparatet; 

 detta har vid alla dessa undersökningar bestått af muscu- 

 lus gastrocnemius i samband med os femoris och achil- 

 les senan, samt till en början äfven i samband med ner- 

 vus ischiadicus. Os femoris och achilles senan tjena här 

 till att på vanligt sätt fästa muskeln i Pfluger's myografion. 

 Nervstammen åter tjenar blott till att, förrän den egentliga 

 undersökningen vidtager, pröfva om verkligen kurariseringen 

 är fullständig; för ändamålet retas stammen, t. ex. helt 

 enkelt genom knipning med pinsett eller hellre förmedelst 

 den konstanta strömmen, som vid undersökningen öfverhufvud 

 kommer till användning; efter ett sådant föregående försök, 

 som lärt känna om preparatet kan användas, är nervstam- 

 men, såsom onödig och hinderlig för den egentliga under- 

 sökningen, att aäägsnas. Slutligen bindes förmedelst enkel 

 knut ullgarns trådar, som förut blifvit dränkta i 1 % klor- 

 natrium lösning, med ena ändan kring muskeln eller dess 

 fästpunkter, allt efter som försöken fordra; trådarnas andra 

 ändar viras par hvarf kring lerspetsarna i Dubois-Reymond's 

 elektroder. Då härvid trådarna få hänga lösa, så bibehålla 

 deras ändar sina lägen vid muskel koutraktiouen, äfven om 

 de äro knutna omkring sjelfva muskeln. 



De hufvudsakliga frågor, som förevarande afhandling 

 afser, äro konstanta strömmars retande verkan samt den 

 bestående förkortning som af Wundt befanns åtfölja slut- 

 nings ryckningen 1); vidare muskelns uthålhghet vid upp- 

 repad retning. 



') W. Wundt. Die Lehre von der Muskelbewegung. Braun- 

 schweig 1858, pag. 122—130, samt Uber den Verlauf der Muskel- 

 zusammenziehang bei directer Muskelreizung. Muller's Archiv, 

 Jalirg. 1859, pag. 549—552. 



