24 



af -f- 4:^ C, som motsvarar vattnets största täthet. Hvad 

 är då orsaken till, att bottenvattnet i alla schweiziska sjöar 

 har en temperatur, som ganska märkbart öfverstiger 4-4^? 

 — Denna fråga gjorde sig den schweiziska zoologen F. A. 

 Forel, ') som i nära två årtionden studerat Genfer sjöns djur- 

 lif och fysiska geografi. Öfverskottet af värme, säger han, 

 kan hafva två orsaker. Det kan antingen komma nerifrån 

 och bero af jordens centrala värme eller också komma upp- 

 ifrån och hafva sitt ursprung i solvärmen. Skulle det bero 

 af jordens inre värme, så borde de djupare sjöarne vara 

 varmare på bottnen än de grundare. Nu är detta emeller- 

 tid icke fallet. Således måste solen betraktas som sjö- 

 arnes egentliga och direkta värmekälla. ^) För att dock 

 kunna vara säker härpå, var det nödvändigt att veta huru 

 djupt ner de dagliga och århga temperatuvexlingarne i luf- 

 ten äro märkbara och gången af temperaturens förändring 

 i de olika vattenlagren. Af värmets fördelning i de olika 

 vattenlagren och temperaturvexlingen under årets lopp uti 

 Genfer sjön gifver bifogade grafiska tabell ett ungefärligt 

 begrepp. Om man först närmare betraktar temperaturkur- 

 van för den 20 augusti, då Genfer sjöns vatten var starkast 

 uppvärmdt, finner man, att sjöns hela vattenmassa kan in- 

 delas i tre ganska tydligt från hvarandra begränsade vatten- 

 lager. I det öfversta lagret, som sträcker sig från ytan till 

 omkring 50 meters djup, aftager temperaturen ytterst ha- 

 stigt nedåt. Derpå följer ett lager från 50 till c. 250 me- 

 ters djup utmärkt genom ett mycket långsamt temperatur- 

 fall. Det sista lagret d. v. s. hela vattenmassan under 250 

 meter skulle deremot enligt tabellen allt igenom och hela 

 året om hafva en konstant temperatur af -|- 5" 2 C. Me- 

 dan ytvattnet efter den 20 augusti småningom afkjls, fört- 

 öj Températures lacustres. Recherches snr la tempcrature du Lac 

 Leman et d'autres lacs d'eau douce (Biblioteque universelle. Arch. d. 

 sciences phys. et natnr. Troisiéme période. T. III). Geneve 1880. 



-) Det finnes visserligen ännu en, nemligen de kemiska sönder- 

 delnings processer, som de på sjöbottnen hopade organiska resterna äro 

 underkastade. Denna värmekälla torde dock i de flesta fall vara af min- 

 dre betydelse. 



