41) 

 2; o Sekundär reflexryckning frän nerver. 



Försök att framkalla sekundära retlexryckningar från 

 nerver, dervid sjelfiallet induktions strömmar användas såsom 

 retmedel, hafva ej under några förhållanden gifvit positiva 

 resultat. Försöken utfördes bland annat å strykniserade 

 preparat, som voro afskurna genom trumhinnorna samt fram- 

 ställda i olika förgiftningsstadier, till och med i krampstadiet. 



Nerv-muskelpreparat och de i fråga varande reflexprepa- 

 raten öfverenstämma således icke fullständigt i afseonde på 

 sekundär retning; sekundär retning från muskeln i de sen- 

 sibla nerverna kan nemligen uppvisas förmedelst muskel- 

 refiexer; men sekundär retning från nerv fås under samma 

 förhållanden ej i dagen. Orsaken härtill synes ej kunna 

 sökas i annat än i följande två omständigheter; antingen 

 tillkommer de sensibla nervfibrerna en mindre specifik irri- 

 tabilitet än de motoriska, så att de icke retas af de elektro- 

 toniska faserna, som framkallas genom retningen af den nerv- 

 stam, hvarpå strömmarna verka; eller ock utjemnas icke 

 i något förgiftningsstadium motståndet i centralapparaterna 

 tillräckligt, för att låta den inträdda retningen öfvergå från 

 de sensibla till de motoriska stammarna. 



11. Dribbla muskelreflexer och reflexhanorna inom 

 ryggmärgen. 



(Med planschen II.) 



I en föregående artikel ^) (artikeln 1, sista slutet) nämn- 

 des redan några ord om de så kallade dubbla muskelreflexerna. 

 Här upptager jag denna fråga till närmare undersökning 

 med anledning af de förhållanden försöken i artikeln 5 lärt 

 känna; der befanns nemligen, att retningstillståndet i extre- 

 miteternas sensibla nervstamraar kan öfvergå till de moto- 



^) Ihibois-BeymomVs Archiv, Physiolog. Ahfheil. Jahrg. 1885, 

 pag. 191-192. 



