109 



Ena ändan af de vid försöket använda glasrören var 

 afrundad och hopsmält, under det att andra ändan var ut- 

 dragen till ett tint rör, som stod i förbindelse med luft- 

 pumpen. 



Under det rören ännu stodo i förbindelse med luft- 

 pumpen, observerades ljusfenomenen vid olika tryck. Föv 

 att kunna noggrant bestämma, i hvilka delar af röret de 

 karakteristiska skiktningarna lågo, var en millimeterskala 

 (af trä med påfäst pappersskala) stäld bakom röret. På 

 denna skala befunno sig en mängd rörliga indices af fint 

 glasrör, hvilka, under det ljusfenomenet pågick, instäldes 

 vid rörets mest karakteristiska punkter, hvarigenom längden 

 och läget af de särskilda skiktena kunde bestämmas vid 

 olika tryck. 



Genom att vid utpumpningen af rören bortdrifva blott 

 små qvantiteter luft i sender och efter hvarje kolfdrag låta 

 maskinen verka, kunde jag följa med ljusfenomenets ut- 

 veckling från dess första början. Jag fann sålunda, att i 

 alla dessa rör ljusfenomenet, då trycket minskades, under- 

 gick i det närmaste samma förändringar. Visserligen kunde 

 en normalform framträda vackrare i det ena röret än i det 

 andra, men den bibehöll dock det för ifrågavarande normal- 

 form väsendtliga utseendet. Jag skall först beskrifva dessa 

 normalformer i den ordning de följa på hvarandra, då tryc- 

 ket minskas, samt derefter öfvergå till deras förhållande till 

 trycket och gnistlängden. 



Normalformerna. Efter det jag minskat trycket till 

 omkring 57 mm., kunde jag då och då märka spår af ljus 

 vid positiva beläggningen. Då trycket ytterligare förmin- 

 skades uppstod ett svagt kontinuerligt ljus vid hvardera be- 

 läggningen, som med aftagande tryck tilltog i riktning mot 

 rörets midt. Förrän detta ljus hunnit växa synnerligen 

 mycket (ungefär 100 mm.) syntes vid negativa beläggningen 

 liksom tre korkskrufformiga lysande linier (ibland blott två 

 eller tre gula ringar, hvilka vid ytterligare tryckförminsk- 

 ning sträkte sig ända till positiva beläggningens kontinuer- 

 liga ljus. Detta ljusfenomen har jag kallat 



