112 



Anmärkning. De ofvannämnda ringarna och skiktena 

 äro ej fullkomligt fixa, utan tyckas deras gränspunkter röra 

 sig af och an förbi vissa så att säga jemvigtslägen. 



Ljusfenomenets i de särsJålda rören variation med 

 trycket. Sedan jag sålunda i hufvuddrag redogjort för de 

 normalformer, hvilka uppstodo i alla. rör, skall jag nu i 

 korthet anföra de tryck, vid hvilka dessa normalformer upp- 

 trädde i de särskilda rören, jemte det jag anger jemnvigts- 

 läget för deras karakteristiska punkter, så vidt jag med 

 någon noggrannhet kunnat bestämma detsamma. I följande 

 tabeller beteckna de i kolumnerna a, b, c, d, e, f och g före- 

 kommande talen motsvarande punkters afstånd i millimeter 

 från positiva beläggningens mot midten af röret belägna 

 kant (a). De afvikelser från ofvannämnda normalformer, 

 som vid hvarje särskildt tryck egt rum finnas anförda un- 

 der rubriken anmärkningar. 



JRör N:o 1. Dess längd var 1425 mm. Dess inre 

 diameter var 11,7 mm. samt glasets tjocklek 1,5 mm. 

 Beläggningarna voro stanniolblad upplindade kring rörets 

 ända, så att de täckte 50 mm. långa stycken af röret. 



Detta rörs förhållande vid lägre tryck, då gnist- 

 längden var 10 mm., framställes af följande tabell. 



Bör N:o 2. Dess längd var 1858 mm. Inre diametern 

 omkring 18 mm. Glasets tjocklek ungefär 1,2 mm. Belägg- 

 ningarna voro stanniolblad upplindade så, att de täckte 52 

 mm. långa stycken af röret. 



