115 



Bör N:o 6. Dess längd var 1036 mm. Inre diame- 

 tern 8,1 mm. och glasets tjocklek 1,4 mm. Beläggningarna 

 voro af stanniol och betäckte 52 mm. långa stycken af rö- 

 ret. För detta rör har jag upptecknadt närmare data en- 

 dast angående fjerde och femte normalformen vid lU mm:s 

 gnistlängd. Dessa innefattas i följande tabell. 



Ljusfenomenets beroende af gnistlängden. Om man 

 betraktar ofvanstående tabeller, finner man, att de olika nor- 

 malformerna i olika rör uppträdt vid mycket olika tryck, 

 oaktadt gnistlängden hos maskinen i alla dessa fall varit 

 10 ram. och några af rören haft nästan samma dimen- 

 sioner. 



En orsak härtill, som ligger nära tillhands och icke är 

 utan sitt inflytande, är svårigheten att afgöra, när ljus- 

 fenomenet bäst återger en viss normalform. Denna osäker- 

 het torde dock aldrig kunna gifva anledning till så stora 

 afvikelser, som de ofvananförda. Deremot finnes en orsak, 

 som här troligen varit af den största betydelse, nämligen 

 ljusfenomenets beroende af beläggningarnas potential. 



För att utforska detta beroende, har jag varierat gnist- 

 längden, under det luften i röret befunnit sig vid konstant 

 tryck. Då jag under dessa förhållanden minskade gnist- 

 längden, återfick jag ljusfenomen, hvilka visat sig vid be- 

 tydhgt högre tryck för den förra gnistlängden. Om gnist- 

 längden deremot ökades, uppstodo ljusfenomen, hvilka skulle 

 hafva framkommit först vid betydligt lägre tryck, ifall gnist- 

 längden varit oförändrad. Som stöd härför må bland andra 

 anföras följande exempel. 



Röret N:o 2 visade vid 5 mm. gnistlängd och 14,6 



