2G9 



bildades af Monteiro. Levy, Cordier m. fl. beträddes i Tysk- 

 land en annan väg af Bernliardi, Weiss, Mohs, Naumann 

 o. a., hvilka betraktade grundformerna såsom fullkomligt 

 godtyckliga icke bestämda genom grundmolekylerna samt 

 dymedelst grundade kristallbetraktniugen på relationen 

 mellan kristallaxlarna, ett åskådningssätt som till skilnad 

 från Hauy's atomistiska kan betecknas såsom dynamiskt 

 {Qvenstedt. Grundriss der Krystallographie, pag. 2G), och 

 som visserligen betydligt underlättade den abstrakta, rent 

 mathematiska betraktningen af kristallerna och deras for- 

 mer, men i stället leder bort från den konkreta, fysiska upp- 

 fattningen af dem såsom naturprodukter. Också har genom 

 ett konseqvent fullföljande af denna den tyska eller Weisska 

 skolans .,axinometriska" system af Kupfer. Neuman, Qven- 

 stedt m. fl. kristallografin utbildats till en mera mathema- 

 tisk än egenthgen naturvetenskaplig desciplin. 



Det är sålunda tydligt, att en återgång måste ske till 

 det Hauy'ska raolekulära uppfattningssättet eller rättare en 

 förmedling måste försökas mellan den atomistiska (franska) och 

 den dynamiska (tyska) skolan. Sådana förmediingsförsök 

 hafva visserligen redan delvis blifvit gjorda af Delafosse. 

 Bravads, Frankenheim, Wollaston, Dana m. fl., men hafva 

 i allmänhet blifvit föga beaktade hufvudsakligen väl t. f. af 

 den deskriptiva kristallografin's allt fortfarande stora öfver- 

 vigt öfver den theoretiska. Då jag nu det oaktadt vågar 

 framkomma med en ny dynamiskt-atomistisk theori och 

 derpå grundadt kristallokemiskt system, har det skett, eme- 

 dan jag är fullt öfvertygad om dess naturenlighet samt full- 

 komligt instämmer i det yttrande, som uttalats af Delafosse, 

 i hans Recherches sur la cristallisation : . . . ,,ä cöté de 

 cette cristallographie toute pratiq^ie, dont nous ne conte- 

 stons pas Tutilité, il est bon et nous dirons plus, il est né- 

 cessaire de placer une cristallographie theorique, qui mon- 

 tre le veritable fondement des lois. sur lesquelles s'appuie 

 la premiére''. (Mémoires présentés par divers savants å 

 Tacademie des sciences de Finstitut de France; sciences 

 math. et phys. Tome VIII 1843, pag. 645). 



