271 



längsta axelriktningen inom kristallen, och derifrån åter till 

 den sats, att niolekularkraften och dymedelst äfven atom- 

 kraften inom molekylen förhålla sig omvändt mot deras 

 afstånd uttryckta genom normalerna till grundformens ytor, 

 en sats som i hufvudsak öfverensstämmer med en redan till- 

 förene på theoretisk väg af Brai-ais ^) och Frankenheim '^) 

 deducerad. Men denna lag är analog med den, hvilken gäller 

 för krafternas jemvigt i en häfstång. Och i sjelfva verket 

 kunna atomkrafterna i ett molekulärt kraftsystem tänkas stå 

 till hvarandra såsom de i en s. k. mathematisk häfstång, 

 om man med Schrauf tänker sig deras resp. tyngdpunkter i 

 ändpunkterna af axelriktningarna inom molekylen. Dessa 

 axelriktningar eller i allmänhet de dermed parailela hufvud- 

 planen, pinakoidala, prismatiska eller pyramidala, utgöra då 

 de resp. krafternas riktningar och deras normaler afstånden 

 från systemets medelpunkt, och man kan sålunda här tillämpa 

 den allmänna häfstångslagen, attkrafterna förhålla sig omvändt 

 mot deras afstånd, eller med andra ord : normalerna utgöra 

 de lineära måtten på de resp. atomkrafterna, hvilka åter ut- 

 tryckas af atomvigterna. Utgående från en annan synpunkt 

 har äfven ScJirauf kommit till antagandet af sådana lineära 

 atommått för atomvigten och användt för dem ett redan af 

 Hinrichs (Atommechanik 1867) föreslaget namn: atommeter, 

 (Schrauf, Vergleichende morphologische Studien iiber die 

 axiale Lagerung der Atome in Krystallen; Zeitschrift fiir 

 Krystallographie IX, 1884, pag. 270). 



Det är med anledning häraf jag beräknat de relativa 

 värdena för normalerna till de ytor hos de kristalliserade 

 mineralierna, hvilka man på grund af deras si3Jelkbarhet 

 eller allmänna förekommande har skäl att beteckna såsom 

 grundytor eller tillsammans bildande grundformen, och fun- 

 nit dem i allmänhet stå i en ganska enkel relation till hvar- 

 andra, som i det närmaste kan uttryckes genom talen 

 1:2:3. Följande exempel på ytnormalerna hos några mi- 



^) Journal de Técole polytechnique, Cah. 3.3 o. .34. 

 ^j Poggendorff s Ann. elev Pliysik. Bnd. 173. 18.56. 



