274 



epidot och pyroxeii (diallag) enl. all sannolikhet icke äro spjelk- 

 nings- utan afsönd ringsytor beroende på en lamellär tvillings- 

 bildning eller mikrolitinpregnation samt att c-pl. hos ortho- 

 klas gör ett skenbart undantag från den allmänna regeln, 

 hvarora mera längre fram. 



Att dessa relativa värden på normalafstånden äfven- 

 som deras reciproka värden icke kunna vara absolut lika 

 med talen 1 : 2 : 3 är tydligt redan deraf, att de måste vara 

 beroende äfven af andra förhållanden än blott atomkraf- 

 terna, förnämligast af värmet : sålunda äro de flesta silika- 

 ter bildade vid en högre temperatur, än den vid hvilken 

 deras kristallografiska konstanter äro bestämda. Att de 

 dock det oaktadt så nära öfverensstämma med dessa enkla 

 relationstal, talar tydligen för att här verkligen en bestämd 

 lag förefinnes, som finner sin motsvarighet i en dylik hos 

 atomvigterna såsom jag i den provisoriska framställningen 

 af ifrågavarande i theori min „Mineralkaraktei'istik" pag. 80 

 — 90 visat. För öfrigt bör märkas, att äfven hvad atom- 

 vigterna beträfiar en absolut öfverensstämmelse med rela- 

 tionen 1 : 2 : )3 icke kan förekomma, emedan, såsom af Stass' 

 undersökningar framgår, de elementära atomvigterna icke 

 fullkomligt utan endast närmelsevis äro jemna rationela mul- 

 tipler af vätets atomvigt (= 1). Följande sammanställning 

 af åtskilliga i mineralriket uppträdande elementers atom- 

 vigter visar emellertid att dessa tal i sjelfva verket återfin- 

 nas i de upplösta atomvigterna på ett sådant sätt, att an- 

 talet af dem (6, 8, 12 etc.) motsvarar ytan talet hos de en- 

 kla reguliära formerna, hexaedern, oktaedern, dodekaedern, 

 hvaraf jag förts till den visserligen något djerfva men på 

 grund af de med de empiriska data öfverensstämmande slut- 

 satser, hvartill den leder, berättigade hyj)othes, att elementar- 

 atomerna ytterst bestå af tre uratomer eller dynamider, hvilka 

 i afseende på sina relativa atomkrafter förhålla sig såsom 

 talen 1:2:3, motsvarande hvar sin af de tre kategorierna af 

 kemiska karakterer, den positiva, den indifferenta och den 

 negativa, och hvilka äro så stälda i förhållande till hvarandra, 

 att de bilda en komplex af merendels reguliär form. 



