279 



lan dem, rhombisk symmetri och liexagoual formutbildning 

 men derjemte såsom bestående af tvenne monoklina delar 

 tillika lätt öfvergående i en anomal monoklin form. Sålunda 

 färklaras muscovitens egendomlighet i kristallografiskt hän- 

 seende att förete karakteren af tre särskilda system. Att 

 en anomalt monoklin formutbildning lätt skall inträda för- 

 klaras vidare af den betydliga utsträckningen af muscovit- 

 molekylen i hufvudaxelns riktning, och dess dermed följande 

 ringa sammanhållning i denna riktning, utvisad af den ytterst 

 tydliga spjelkbarheten och benägenheten för förskjutning 

 normalt deremot. Såväl från kristallogratisk som kemisk 

 synpunkt kommer man nämligen till antagande af att en 

 muscovit-molekyl motsvarar 3 othoklasmolekyler förenade 

 i hufvudaxelns riktning, hvarvid hos orthoklas såsom ofvan- 

 för anmärkts c^ (normalen till c-pl.) måste sättas =: 2 . 0,499 

 = 0,998 : hufvudaxeln (c i hos orthoklas blir då = 2 . 0,555 

 = 1,11, och hos muscovit = 3,33, hvilket i det närmaste 

 öfverensstämmer med det på empirisk väg funna värdet 

 (3,3). Men äfven den af Tsdiermak framstälda kemiska for- 

 meln för muscovit (3 I12 AI2 Sig Og), uti hvilken 3 Ro = 

 Ka2 -f- 2H2 fordrar antagandet af en sådan trippelmolekyl. 

 Sammanvexningen emellan de särskilda partialmolekylerua 



betingas antagligen af AU ; i det nämligen tvenne närstå- 

 ende partialmolekyleisre5-p. Al-atcmer förknippas till en 

 dubbelatom, förenas äfven molekylerna sjelfva till en dubbel- 

 resp. trippelmolekyl. 



Såsom redan i det föregående blifvit visadt, motsvarar 

 orthoklasens grundform och således äfven grundmolekyl 

 tvenne plagioklasmolekyler, och man kommer sålunda med 

 antagande af förhållandet mellan albit- och anorthit-moleky- 

 len = 2:1 (se föregående afh. om kristallernas molekular- 

 struktur) till följande skematiska sammantällning af grund- 

 formerna för de tre hufvudfältspatsarterna: orthoklas (3), 

 albit (4) samt anorthit (5 och 0) 



