290 



vinkeln mellan kanterna c : c och a : a = 72° 27' hos en 

 qvasimonoklin anorthit Baveno-tvillingsbildning bestående af 

 de tre pinakoiderna a, b och c. Om hos denna sednare i st. f. 

 a-pinakoiden förefinnes ab-prismat, så kommer man genom 

 tvillingssammansättning till en af c-pinakoider bestående pseu- 

 dorhombisk komplex begränsad af ab -plan bildande en flack 

 rhorabiskt pyramidal afstympning, d. ä. till strukturformelu 

 (20), motsvarande kemiskt sillimanit-varieteten Xenolit (resp. 

 Xanthizit) = AI2 Si2 O7, med vinklar nära öfverensstämmande 

 med de domatiska vinklarna hos andalusit (109" — 1 10°) samt 

 äfvenså med vinklarna ab : ab och äbc : äbc hos epidof, på grund 

 hvaraf, äfvensom med afseende på de ofvanför anförda kristallo- 

 statiska momenten, hos denna sednare antagligen äbc^ : ab^ : c^ 

 = Al : Si : Ca. Chiastolit-stvuktuYen får äfven härigenom 

 sin naturenliga förklaring, i likhet med många andra kri- 

 staller, hvilka i sin helhet visa en struktur motsvarande den 

 hos deras molekyler i anomalt tillstånd, häntydande på en 

 centralraolekyl, omkring hvilka de öfriga äro regelbundet 

 anordnade (se F. J. Wiik, Mineral. Medd. IX Finska Vet.- 

 Soc. Förhandl. XXVI: Om anomal baryt.). 



Från de monoklina och rhombiska pyroxenernas grund- 

 resp. molekularformer kommer man genom fördubbling i 

 b- resp. a-axelns riktning till de monoklina och rhombiska 

 amijhihol-iormevna och likaså från andalusitformen genom en 

 liknande fördubbling till stauroUt^ovmen. Å andra sidan 

 utgör pyroxen-molekylen sannolikt en dubbelmolekyl i för- 

 hållande till vollastonit, hvars kristallers konstanta utdrag- 

 ning i symmetriaxelns riktning talar för att dess grundform 

 utgör hälften af pyroxenens vid lika a-axlar (F. J. Wiik, 

 Mineralkarakteristik pag. 118). Beträffande särskildt amphibol 

 må ännu anföras, att då densamma förekommer regelbundet 

 invuxen i eller sammanvuxen med pyroxen stå de för det 

 mesta i tvillingsställning till hvarandra med a-pl. såsom 

 tvillingsyta, så att således zonen a - äbc (010 — 111) hos 

 pyroxen kommer att motsvara zonen b — bjC — c (010 — 021 — 

 (K)l) hos amphibol, hvarvid bör märkas, att vinkeln äbc : äbc 

 (= 59^ 12'j hos den förra är nära lika med vinkeln bjC : bjC 



