2f'5 



beroende väl på den olika ställning deras reguliära form- 

 komplexer intaga till hvarandra, och äfvenså en olikhet i 

 afseende på relationen mellan deras och de bas. (pos.) ra- 

 dikalernas kristallostatiska moment (3 : 2 resp. 12:8 hos 

 pyroxen och barytocalcit eller 2 : 1 resp. 12:6 hos ortho- 

 klas och epidot). 



Ett vidare ingående på dessa ganska intressanta rela- 

 tioner mellan de resp. mineraliernas kristallform och kemiska 

 sammansättning skulle här föra alltför långt. Det ofvan- 

 stående torde vara tillräckligt för att visa, att ifrågavarande 

 atom- och molekulartheori i sjelfva verket måste anses 

 hufvudsak vara fullt naturenlig. Också är det min afsigt 

 att fortgå på denna väg samt söka på grund af denna theori 

 uppställa ett kristallokemiskt mineralsystem, hvartill denna 

 afhandling är att betrakta såsom ett förelöpande, preliminärt 

 meddelande. 



Här torde det vara skäl att ännu nämna några ord 

 om sjelfva den method, medelst hvilken jag kommit till de 

 resultater, som ofvanföre i korthet blifvit framstälda. 

 Det är icke den i naturforskningen vanliga empiriska eller 

 induktiva, utan dess motsats, den deduktiva, spekulativa 

 eller, om man så vill, den filosofiska methoden, jag här an- 

 vändt. Denna betraktas visserligen allt fortfarande af fler- 

 talet naturforskare såsom icke användbar eller icke till- 

 hiirande naturvetenskapen, detta dock enligt min tanke med 

 orätt. Likasom filosofen, särskildt psychologen i våra dagar 

 på sitt område använder den empiriska forskningsmethoden, 

 så har naturforskaren skäl att från filosofin låna den 

 deduktiva. 



Den deduktiva methoden står i omvändt förhållande 

 till den induktiva. Under det att den sednare från enskilda 

 fall drager slutsatser af allmännare art, leder man sig i 

 enlighet med den förra tvärtom från allmänna satser till 

 de enskilda fallen. De tvenne methoderna komplettera och 



