71 



gifver den elektriska spänningen i en punkt, så, synes den 

 af mig använda metod böra gifva ett mått på hela den om- 

 gifvande atmosferens elektriska tillstånd. Utslaget på gal- 

 vanometern beror visserligen såväl på de elektriska krafter- 

 nas verkan, som ock på luftens variabla ledningsförmåga, 

 men denna kan med lätthet, såsom ur försöken framgår, ge- 

 nom ett konstant galvaniskt element till sin relativa storlek 

 uppmätas och sålunda så att säga afskiljas. Detta sålunda 

 uppmätta elektriska tillstånd skall gifva oss ett begrepp om 

 styrkan af den elektriska ström, som på en ort nedtränger 

 till jorden eller öfverhufvud ett begrepp om de elektriska 

 rörelserna i atmosferen. 



Af ofvan citerade försök angående jordströmmen i Lapp- 

 land, synes, med hög grad af sannolikhet, framgå att denna 

 ström står i nära samband med den elektricitet, som ned- 

 strömmar i norrskensbäUet. Såsom kändt står jordströmmen 

 i mycket nära samband med de magnetiska variationerna. 

 Med största tydlighet framgår detta samband ur M. Airys 

 curvor (Phil. Träns vol. 138 II p. 465). I Sodankylä åt- 

 följas störingar i jordströmmen städse af magn. störingar. 

 Resultaten hafva naturl. ännu ej blifvit beräknade, men en 

 blick på de erhållna talen är tillräcklig att ådagalägga detta. 

 M. Airys undersökningar visa följande egendomligheter: l:o) 

 äro varitionerna i jordströmmen talrikare än motsv. magn. 

 variationer; 2:o) inträffa jordströmmens variationer omkring 

 en half timme före de motsvarande magnetiska störingarne. 

 Vi hafva, efter den erfarenhet vi förvärfvat, utan tvekan 

 sökt förklaringen af dessa egendomligheter däri: att jorden 

 så att säga utgör kärna i en svag bobine, representerad af 

 jordströmmen, som cirkulerar omkring henne. Dels kunna 

 ej alla förändringar, hvilka jordströmmen undergår blifva 

 märkbara på kärnans (jordens) magnetiska moment, dels ut- 

 öfvar jordströmmen sjelf en direkt verkan på de instrumen- 

 ter, hvarmed de magnetiska variationerna mätas och i dessa 

 omständigheter hafva vi att söka orsaken tijl den förstnämda 

 egendomligheten. Hvad den senare eller den högst märkliga 

 tidsskilnaden af omkring en half timme beträffar, så är detta 



