75 



gen rr' för upptagandet af tråden. Uti korken o insattes ett 

 ?7-formigt glasrör med korta skenklar riktade nedåt. In- 

 gjutas i flaskan fedc något svafvelsjra, så hålles därigenom 

 glasröret ab torrt på yttre sidan och isolerar i det närmaste 

 fullständigt. Afståndet mellan flaskan och klockan bör vara 

 så stort som möjligt på det att icke rimfrosten må bilda en 

 brygga öfver mellanrummet. 



Ifrån denna apparat ledes nu efter omständigheterna 

 en telegraftråd äfvenledes på stolpar försedde med isolato- 

 rer till ett lämpligt observationsrum. Ledningstråden kan, 

 då ofvau beskrifne isolatorer användas, vara vanlig naken 

 järntråd minst 2 mm tjock. Stolparne böra läggas på ett 

 afstånd af högst 40 meter. 



Galvanometern bör vara konstruerad med ett stort an- 

 tal (omk. 10,000) trådhvarf, försedd med asiatiskt nålpar, 

 vid hvilket speglen är fäst. För att undvika alltför stora för- 

 ändringar af jäm vigtsläget upphänges nålparet bifilärt på 

 kokongtrådar, hvilkas afstånd kan efter omständigheterna vid 

 öfre fästepunkten regleras. Afläsningen bör ske med tub och 

 skala. För att bättre kunna observera variationerna uti 

 strömmen från atmosferen, bör den, åtminstone den ena nå- 

 len vara försedd med stark dämmare. 



Det är helt naturligt att ledningsmotståudet i galvano- 

 metern bör vara uppmätt äfvensom att instrumentets käns 

 lighet bör ofta kontrolleras t. ex. med en induktor, hvars 

 verkan på galvanometern engång för alla blifvit bestämd 

 uti absolut mått. Ett normal Daniels element kan äfven 

 tjena för detta ändamål och torde i allmänhet vara lämpli- 

 gare, emedan ett dylikt element äfven bör användas vid 

 själfva mätningen. 



Om järntråd användes till leduingarne bör denna na- 

 turligtvis i observationslokalens närhet ersättas af koppar- 

 tråd. Afledningen till jorden sker genom en zinkplatta, hvars 

 yta är omkr. 4 qvadrat decimeter. 



§ 2. Apparatens teori är följande: 



Alla de elektriska qvantiteter, hvilka befinna sig uti 

 hela den del af atmosferen, som är belägen ofvanom ett 



