114 



Man kunde ifrågasätta möjligheten af en i kemiskt hän- 

 seende med albit öfvevensstämmande, i kristallografiskt dock 

 derifrån skild triklinisk fältspat sådan som den jag of v anför 

 betecknat med namnet mikroklas. För att visa huruledes en 

 sådan skiljaktighet i struktur dock låter tänka sig, må det 

 tillåtas mig att använda ett beteckningssätt, motsvarande de 

 i kemin använda grafiska eller struktur-formlerna, hvilket jag 

 här visserligen icke vill framställa såsom egande en reel be- 

 tydelse, ehuru det ansluter sig till den i min lärobok (Mi- 

 neralkarakteristik pag. 87) antydda theorin rörande förhål- 

 landet mellan form och kemisk konstitution hos minerali^na 

 specielt hos fältspatsarterna, utan blott såsom hafvande en 

 formel betydelse, tjenande till att bildlikt eller schematiskt 

 uttrycka förhållandet mellan de resp. fältspatsarterna. Dessa 

 grafiska formler blifva följande: 



Ka (Na) 



Na (Ka) 



I. Orthoklas resp. mikroklas: »^ 

 Ka (Na) 



II. Albit, resp. mikroklin : 



Na (Ka) 



III. Anorthit (Ca Alg Sig Og) : 



Syremolekylerna äro icke nödiga att utsätta i dessa gra- 

 fiska formler, emedan de angifvas redan af de positiva radi- 

 kalerna samt kunna f. ö. tänkas symetriskt anordnade mel- 

 lan dem samt bindande dem vid hvarandra, och sålunda icke 

 inverkande på den yttre formen. 



Mellan typerna I och II eger nu den olikhet rum, att 

 den förra i afseende på fördelningen af elementaratomeNia 

 företer en monoklinisk, den sednare en triklinisk symetri, 

 och olikheten kan sålunda betecknas såsom beroende på en 

 isomeri, betingad af yttre orsaker (tryck, temperaturförånd- 



