136 



resp, biotit. Meu hvad som hufvudsakligen skiljer Degerö- 

 diabasen från den vid Kajsanienii är den inpregnation af 

 små qvarz-individevy som den förra företer, genom den af- 

 rundade formen lätt skiljbara från de parallelipipediska pla- 

 gioklaskristallerna, samt inneslutande små hålrum med en rör- 

 lig libell. Sådana mikroskopiska caviteter med rörlig libell 

 förekomma äfven i den kalkstenen åtföljande qvarzen. Den 

 i diabasen förekommande qvarzen måste väl på grund deraf 

 anses hafva blifvit upptagen vid eruptionen, och sålunda icke 

 ursprungligen tillhöra densamma. Detta bestyrkes deraf, att 

 man makroskopiskt här och hvar kan skönja ett litet kan- 

 tigt qvarzfragment inbäddadt i den svarta diabasmassan. En 

 annan omständighet, som skiljer Degerö-diabasen från den 

 vid Kajsaniemi, är att den svarta, ogenomskinliga bestånds- 

 delen i den förra utgöres af öfvervägande titanjern, då den 

 deremot i den sednare hufvudsakligen består af magnetit. 



Till denna diabas-art ansluter sig såväl i geologiskt 

 som petrografiskt hänseende den af Lagorio (Mikrosk, Ana- 

 lyse ostbaltischer Gesteine; Dorpat 1876) såsom basalt an- 

 sedda diabasen från Pargas (F. J. W. Mineral, medd. IV p. 

 43). Beståndsdelarna äro dock ännu mindre individualise- 

 rade i denna, så att i ett preparat af en ännu tätare modi- 

 fikation än den (1. c.) anförda *) endast fältspaten och mag- 

 netiten kunna tydligt skönjas, hvarigenom således en öfver- 

 gång bildas till följande. 



Diabas från Sveaborg. Denna har jag icke iakttagit 

 i fast klyft; men att döma af en i mineralkabinettets samling 

 befintlig stuff bildar den en smal gång (blott 1" mägtig) i 

 aueisffranit. Den är tät ställvis amorf, och visar sig under 

 mikroskopet egendomligt tigrerad, i det att större och min- 

 dre, svarta ogenomskinliga fläckar (magnetit eller titanjern), 



*) Ett i mitt föreg. meddelande ingånget misstag beroende af 

 en optisk synvilla må här rättas: de här (1. c. p. 44) anförda, om- 

 vexlande ljusare och mörkare färgade zonerna visa sig näml. blott ut- 

 göras af en i preparatets kanada-balsamskikt befintlig omvexling af 

 Newtonska färgringar. 



