Rejser og botaniske Undersøgelser i Ost-Gronland. 63 
Empetrum i fuld Blomstring paa Sydsiden, hvor Planterne derfor er 
smukt rødbrune, og Pollen staar op i Skyer, naar man rører ved 
dem. Bunden i Gærdet er optøet, varm at føle paa og tør. Paa 
Nordsiden af Gærdet ind mod Snedriven er der koldt, Jorden er 
fugtig og frossen i 5 cm Dybde; her er Empetrums Blomster endnu 
ikke udviklede. Noget lignende gælder Salixknopperne; paa Nord- 
siden er de endnu ikke begyndt at vokse, paa Sydsiden ses de hvide 
Haar paa Løvbladene i indtil 1 mm Afstand fra Knoppernes Spids. 
Det var derfor saa meget mere overraskende, at Termometre, 
som anbragtes paa hver sin Side af Gærdet, viste nøjagtig samme 
Temperatur, nemlig: sort Kugle + 21° og blank Kugle skjult i Lø- 
vet — 3°. & 
Nedenfor Terrassen saa jeg et Eksempel paa, hvor hurtig Plan- 
terne skyder, naar Bunden først er optøet. I en lille Kløft laa ca. 
12 cm hævet over Bunden en Plade Is af 10 cm Tykkelse i en saa- 
dan Stilling, at alt Lys, der skulde naa Planterne, maatte passere 
den. I den optøede, varme Jord nedenunder stod en stor Tue af 
Veronica alpina med livligt voksende, etiolerede, 2,5—3 cm lange 
Skud og en Draba Fladnizensis med mange Blomsterknopper i liv- 
lig Udvikling. Ingen af disse Planter indeholdt dog Stivelse i 
Bladene. 
Grus- og Sandlierne er her som andet Steds i Distriktet 
dækkede af Græs og Carices (Græslier). De er endnu for største 
Delen snedækte, og Sneen holder sig her ind i Juni; men hvor de 
er snefrie nu, er der Pletter, som er bevoksede med Lichener, især 
Stereocaulon denudatum og Cetraria nivalis, der øjensynlig bedre 
taaler Snebarhed paa denne Tid. 
10. Maj. Græslien i Elvbakkerne er nu optøet til 25 cm Dybde, 
tilsyneladende uden at Planterne er begyndt at vokse; alt er vissent 
og brunt; dog ligger friske, indtil 4 cm lange Skud gemte i de 
gamle Skeder, der sammen med Straaene danner en fortrinlig Kappe 
om dem. Et Sted paa Greslien skyder en Stribe af Salix- og 
Juniperus-Buske fra Toppen mod Dalen. Imellem dem var Bunden 
optøet indtil 47 cm Dybde; Jordbunden var Sand, lige som i Græs- 
lien, kun i de øverste 5 cm stærkt muldet og mørk. Det er mulig- 
vis den mørke Muld, som har indsuget mere Varme end det gul- 
graa Sand. Det undrede mig at træffe denne Strimmel Buske midt 
paa den ellers ensartede Græsli, og jeg gravede derfor nogle Dage 
senere (7/5), da Bunden var noget mere optøet, Huller paa flere 
Steder. Derved fandt jeg overalt under Buskene fast Klippe i 50— 
60 cm Dybde, medens jeg ikke kunde naa Klippen i Græslien. 
Klippebunden er vandstandsende og skaber derved Mulighed for Pile- 
buskene. 
