72 CHR. KRUUSE 
Mund. Det var ikke Epilepsi; thi Anfaldene optraadte udelukkende, 
naar der var stort Publikum, og hun kom ikke til Skade. Blandt de 
Forsamlede var ogsaa en pukkelrygget Dværg, 15—18 Aar gammel, 
hvilket forundrede mig, da Folkene ellers plejer at dræbe Vanskab- 
ninger. Han havde Kajak og fangede; men jeg har ikke set ham ved 
Kolonien. Under vort Ophold her fik vi Lejlighed til at se den tid- 
ligere (Pag. 34) omtalte Trommedans og fik desuden rigelig nok af 
de halvtredjehundrede Indfodte, som nu ved Midsommertid, hvor 
Natten er daglys, ingensinde var i Ro. Overhovedet er det ikke be- 
hageligt at slaa sig ned, hvor der er beboet; Jorden er snavset, og 
man kan intet lægge fra sig uden for Teltet uden at risikere, at det 
forsvinder, ligesom Teltet maa lukkes omhyggeligt af Hensyn til de 
frit omstrejfende Hunde. | 
Landvegetationen er endnu langt tilbage i Udvikling 1 Sam- | 
menligning med Tasiusaks Omgivelser. Trods den gunstige Ekspo- 
sition (SØ) ligger Sneen endnu vidt og bredt og i mægtige Driver. 
Kun paa selve Kingak-Halvø var der egentlig frodigt, og paa Fjæld- 
siden i ca. 100 m Højde var der nogle Pletter med udsprungne 
Blomster; højere oppe (200 m) var alt endnu i Vinterdvale. Paa den 
modsatte Side af Angmagsalik i Misutok Tasiusak ligger Isen endnu 
fast til den lille Fjords Midte, og Lierne i det Indre er snedækte. Vi 
landede paa Vestpynten, som var bevokset med frodig Hede, paa de 
tørere Steder med Empetrum, medens Omgivelserne af en lille Bæk 
er bevoksede med Vaccinium, der dækker selv de smaa, fremragende 
Tuer i Bæklejet. I Heden færdes Humlebier, og Myggene begynder 
at blive besværlige, medens de store, sorte Edderkopper løber om 
paa den mørke Bund. 
Den lille Holm i Mundingen af Misutok Tasiusak har ojensyn- 
lig tidligere været et rigt besøgt Rugested; nu var der kun ganske 
faa Ternereder og næsten ingen Æg. De Indfødte har besøgt den 
alt for flittigt paa Grund af dens ringe Afstand fra Kingak. Den er 
dækket af et tæt, blødt Tæppe af Poa-Arter (pratensis og nemoralis) 
med lidt indstrøet Festuca rubra og Glyceria maritima. Mellem Græs- 
serne danner Mosserne et tæt Dække, bestaaende af Polytrichum sex- 
angulare, Conostomum letragonum, Pohlia commutata о. filum, Tortula 
ruralis, Dicranum fuscescens, D. Starckei, D. scoparium f. brevifolia or- 
thophylla, Ceratodon purpureus, Amblystegium aduncum, A. stellatum, 
Myurella tenerrima, Schwartzia montana, Jungermannia Floerckü, J. al- 
pestris, Sphagnum Warnstorffü, Sph. Girgensohnii. I dette næsten 
rene Mosdække findes kun ganske faa Lichener, mest Stereocaulon 
denudatum og Cetraria nivalis, og de spiller en ganske underordnet 
Rolle. Under Mosdekket findes et Torvelag, som er frosset i 
33 cm Dybde; det er af meget vekslende Tykkelse og udfylder de 
